syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
i nogle tilfælde er det sådan at et barn kan have et støttebehov som også kræver hjælp uden for det der hører til undervisningen er der hvor lov om social service kan træde ind men jeg går ud fra at spørgeren især spørger til den støtte man kan få som en del af
ikke sikker på at det nødvendigvis er den bedste løsning at det bliver
der ikke er enighed om de tilbud der er og jeg ved ikke om det er tilfældet i den konkrete sag for den kender jeg ikke til men det er jo sådan at hvis forældrene ikke synes at de får det rette
derfor er er det jo sådan at hvis
sker nogle gange går i hårdknude har forældrene mulighed for at klage men det skulle jo helst ikke nå dertil
som det skal være men det forudsætter stadig væk at der er et samarbejde om at finde en løsning
der er da nogle gange situationer hvor parterne ikke bliver enige og
være den der går ind i den konkrete sag det kender jeg den ikke godt nok til
enighed om hvordan den samlede løsning skal se ud
også derfor at det jeg understreger er at regelsættet er der men
at der er en reel vilje til dialog og samarbejde
det er så op til friskolen om de vil modtage barnet og så er der nogle støtteordninger i
af specialundervisning som man også kender fra folkeskolen men det er jo forældrenes frie valg hvis man vælger folkeskolen fra
en friskole men selv om man vælger en friskole til
kan få specialpædagogisk støtte
fra christiansborg gå ind og lave sagsbehandling på enkeltsager det er jo derfor det er vigtigt at vi har et regelsæt der
vi at mulighederne for at kunne sætte ind er til stede herunder også den mulighed for at klage
skal der sættes ind men det kræver at der er en tæt dialog og et ønske om samarbejde mellem alle parter for at man kan finde nogle gode løsninger
det er mit indtryk at det er der men hvis der er uenighed om beslutningen
men det ændrer ikke ved at hvis man som forælder stadig væk ikke oplever at man får den løsning
det går i hårdknude og der er en række værktøjer man kan bruge for at det samarbejde kommer til
der havde matematik på a niveau og der var faktisk syv og tredive
men det er også korrekt at der er stor forskel på dumpeprocenterne det er noget vi er optaget af i regeringen og som vi jo kommer til at drøfte i gymnasieforligskredsen bare kort fordi der er mulighed for flere runder
hen gå fagene igennem vi vil kigge på bedømmelseskriterierne vi vil kigge på
vi vil lave en analyse af om der er en ensartet faglig kvalitet i fagene for det skal
ikke være sådan at at der er forskel
den måde som vi kan se på nogle af tallene så det vil komme til at indgå i
som udgangspunkt har to a niveaufag det vil sige på højniveau plus et b eller et c niveau så der sker jo også en faglig opstramning i de enkelte studieretninger i forhold til det vi har foreslået
til gavn men også de andre fremmedsprog fordi der vil være flere studieretninger
tage fremmedsprogene på fortsætterniveau og
mange vælger gymnasialt suppleringskursus ikke mindst i matematik b og naturvidenskab og det er jo derfor
sådan og det synes jeg er vigtigt at understrege
kunne vælge nogle virkelig gode faglige og sproglige pakker
eller fire fremmedsprog og for at de overhovedet har tiden til at kunne få den faglige tyngde og fordybelse
vil der ikke være det samme krav til matematik og naturfag jeg fornemmer nu også at der er en enighed om at der også
til universitetet så det er jo en faglig opstramning til gengæld kan vi se at forsøget med bioteknologi som jo indeholder det faglige niveau der skal til til en række naturvidenskabelige uddannelser heldigvis har været godt søgt
ikke et forsøg men en permanent
i et samfund som det danske med frihed og folkestyre samt udvikle og styrke elevernes kendskab til og respekt for grundlæggende friheds og menneskerettigheder herunder ligestilling
det er det regelsæt der gælder for alle
så er den selvfølgelig ikke berettiget til at modtage et
iqbal international school er en enkeltstående sag som er ved at blive undersøgt nærmere af kvalitets og tilsynsstyrelsen under undervisningsministeriet
den korte form af kvalitets og tilsynsstyrelsen har stoppet tilskuddet til skolen per første december
fordi styrelsen blev gjort bekendt med at der angiveligt ikke længere blev afholdt undervisning på skolen og at skolens lærere var blevet afskediget og ikke modtog løn nu har kts bedt skolens bestyrelse om en redegørelse for hvor meget undervisning skolen har afholdt fra dette skoleårs start og indtil udgangen af
til styrelsen den seksogtyvende januar
men jeg synes ikke at det er den her sag der giver et generelt grundlag for at skærpe tilsynet med muslimske friskoler
ind i sagen de får ikke længere tilskud og vi venter på en redegørelse der kommer her om ganske få dage
sådan skal det være for alle der ikke lever op til det der har været nogle
der hviler på et muslimsk grundlag der har været nogle friskoler der hviler på et kristent grundlag der har været andre friskoler med et andet idépolitisk grundlag som desværre ikke har stået mål med det de skal
der også været tilfælde hvor man har stoppet for tilskuddet til andre
jeg tror det er utrolig vigtigt at vi behandler alle frie grundskoler lige uanset baggrund og lever de ikke op til reglerne
uddannelser herunder også hf og dansk folkeparti er jo en del af forligskredsen og har derfor fuldstændig indflydelse på hvad der måtte ske også med hf
genfremsætte stort set det samme forslag og derfor vil jeg godt give det et par ord med på vejen
vi synes af forskellige grunde at det
synes alligevel at der skal et par argumenter med selv om det har været her i salen før helt grundlæggende er vi ikke enige i at der er behov for den her ekstra uddannelsesvej især ikke fordi det
er uden akademiske og studieforberedende elementer vi mener simpelt hen ikke at der er brug for en ny
derfor vil den heller ikke kunne løse nogle af de uddannelsesmæssige udfordringer som vi i øvrigt er interesseret i at diskutere og som også er afspejlet
til fremtidens gymnasier som regeringen har fremlagt
også hørt fra dansk folkeparti at der er en række elementer
parentes bemærket nu hvor vi diskuterer hf
der vil være fem og halvfjerds procent af de elever der starter på hf der simpelt
komme ind på hf med det adgangskrav som dansk folkeparti foreslår
er intentionen her som vi simpelt hen er uenige i vi mener i regeringen at hf er en rigtig vigtig uddannelsesvej det er en
uddannelsesvej som historisk har været med til at løfte muligheden for voksne der ville tage springet til at tage en studieforberedende uddannelse at de med hf
anvender hf som vejen til videre uddannelse
blandt andet fordi det er blevet mere forskellige grupper af unge og voksne
anvender hf vi mener derfor også at vi skal kigge på
kommer med deres anbefalinger til hvordan vi skal udvikle hf ekspertudvalget vil have deres anbefalinger klar her til marts
hvorfor så lave den hvorfor ikke bruge de alternative veje som allerede er der i dag blandt andet den nye eud
sådan at man skal bruge dansk på a niveau som en helt afgørende studiekompetence
skal være optagelsesberettigede til bacheloruddannelser
hvorfor der skal være den barriere for
sænke adgangskravene her hvorfor ikke holde fast i det ambitionsniveau der ligger
i forbindelse med folkeskolereformen og erhvervsuddannelsesreform og nu kigger vi på de gymnasiale uddannelser sådan at det er med det blik
sidst det blev fremsat og vi synes
mindre brug for at vi diskuterer det nu fordi vi i fællesskab på andre måder har givet flere unge en chance for at de får et uddannelsesmæssigt løft
det vil jeg så i øvrigt gerne kvittere for så det her er alene en reaktion på
ikke synes bidrager til at styrke
der er relativt mange som kommer fra hf og her
jo mening fordi det netop er lidt lavere niveauer deres fag er på så hvis de vil ind på universitetet hvor der er et højere niveaukrav har de mulighed for at supplere
de videregående uddannelser men som ren forberedelsesskole vi
at lave en ny forberedelsesskole som som slet ikke giver noget ekstra men tværtimod gør det sværere i forhold til at fortsætte på en videregående uddannelse har vi simpelt hen svært ved at se der er behov for det er jo sådan
har man også muligheden for at man kan fortsætte på en akademiuddannelse så der er
det ikke er det akademiske som er drivkraften i det så det er også af at vi har svært ved at se formålet med den her
over i forhold til valget af de fem og tyve mærkesager
må tage med at hvis vi ønsker et skolevalg hvor man skal arbejde med holdninger så vil der også være holdninger men det ændrer ikke ved at der der også har været en henvendelse fra
som er kommet med nogle konstruktive forslag til ikke at fjerne mærkesagen men til hvordan man kan nuancere mærkesagen
ene side af
så man ikke gør det fuldstændig ligegyldigt som udsagn for det er
men på en måde så nuancerne er med
folketingets ungdomsparlament vi har en dialog med dansk friskoleforening i forhold til at nuancere det
netop for at give en mulighed for et sted hvor der ikke er
international skole i privat regi de er der
velfungerende men de ligger jo meget spredt
for et internationalt grundskoletilbud
at det vil understøtte muligheden for både at tiltrække og fastholde international arbejdskraft
vi har en en forestilling om at der vil være mange kommuner der vil søge det vi har fået henvendelser fra nogle kommuner og det
at den her mulighed skulle kunne etableres
glad for at der er så bred en opbakning til at give kommunerne
så har
det er korrekt at regeringen og de øvrige partier som er med i folkeskoleforligskredsen havde ønsket
folkeskolelovens bestemmelser selvfølgelig med nogle ændringer i forhold til sprogkravene det var dansk folkeparti imod og det respekterer vi selvfølgelig hundrede procent det betyder også
om kommunale internationale grundskoler jo netop
er sin egen lov på sine egne betingelser hvis man endelig skal sige at der er noget inspiration
det i forhold til de frihedsgrader som de frie grundskoler har som jo også har
men her gives der mulighed for en kommune
vil sige for det har vi gjort os meget umage med
venstres opmærksomhed og som der
skal være konkurrenceforvridende i forhold til private tilbud der kan det samme det er som sagt ikke særlig mange steder der er internationale private
det er derfor vi åbner for det men for at understrege
blandt andet også i forlængelse af høringssvarene fra danmarks privatskoleforening og dansk friskoleforening
kommunalbestyrelsen skal i forbindelse med vurderingen af om der er behov for at oprette en kommunal international grundskole undersøge mulighederne for
de nødvendige pladser så det er netop for at understrege yderligere at der selvfølgelig ikke er
er en velfungerende privat international grundskole hvorfor skulle en kommune dog så
for at undgå mistanken om at de kan blive udkonkurreret
fra blandt andet de konservatives og
skal kigge på i udvalgsarbejdet det kan være ganske fornuftigt så med
en gang takke for den brede tilslutning til
og det var det som jeg sagde læner sig op ad det vi ser i forhold til de frie grundskoler det betyder er en række frihedsgrader hvor man ikke skal gøre det på samme måde som i folkeskolen det kunne vi
det her skoletilbud også anderledes end det som vi havde forestillet os derfor er det jo ikke bare frihedsgrader i forhold til sprog det er i forhold til lærerkvalifikationer og i forhold til prøveformer
der er en række frihedsgrader som vi også kender fra de frie grundskoler så dette er ikke forligsbrud
vigtigt at vi er sammen og at man også kvitterer for det samarbejde
folkeskoleforligskredsen og vi har faktisk gjort os meget umage med at respektere
for de frie grundskoler det er en selvstændig lov med det flertal
jeg håber nu alligevel at dansk folkeparti vil overveje om det ikke er en god idé at bakke op om
vil de ikke være berettiget til at modtage statstilskud men sådan som jeg har forstået det ud fra den artikel i
en friskolelærer som i sin fritid står i spidsen for hvad der hedder foreningen for islamisk kultur og viden og det skulle så være den forening der stod bag
nævnte arrangement den fireogtyvende februar
et arrangement som ikke foregik på skolen men i foreningens lokaler og derfor har jeg ikke noget grundlag for at vurdere om de
herunder omkring demokrati og ligestilling så kan vi gribe ind
stå mål med folkeskolen på det faglige indhold og leve op til demokrati ligestilling og så videre
er den tilsynsførende der kan være et eksternt tilsyn og vi kan som
tilsynsførende også gå ind tilsyn hvis vi bliver tippet om at man vurderer at der kan være problemer så
række mekanismer der kan sættes i spil men den konkrete sag i bt har faktisk ikke noget med en muslimsk
og på baggrund af det undersøge en hel konkret mistanke
der skal være i forhold til demokrati og ligestilling
det forudsætter jo selvfølgelig at der er nogen der siger
er en ny hovedlov fordi det er en ny type institution men den hviler på mange af principperne
drømme om at bryde folkeskoleforliget
ville gerne havde givet mulighed for at man kunne få nogle regulære internationale folkeskoler helt i forlængelse af folkeskoleloven
hvad jeg i øvrigt synes er ganske svært at forstå
man har udenlandske medarbejdere men det ønskede dansk folkeparti ikke og
så tog vi det ud det vi så har gjort er et helt andet slags skoletilbud der hviler på principperne for de frie grundskoler så derfor skal man ikke leve fuldt op til folkeskoleloven der sker ikke nogen ændringer i
til folkeskoleloven på grund af de frie internationale grundskoler som det
egen hovedlov med nogle andre frihedsgrader
folkeskoleloven der er nogle tekniske ændringer her men det er en anden skoleform desværre kan man ikke lave en regulær international folkeskole det forhindrede dansk folkeparti men friskoleloven som
særlig lov har vi brugt som et forbillede
når man lytter til diskussionen skulle man tro at
helt nyt at der slet ikke er nogen erfaringer med det men sådan er det jo ikke det er jo faktisk sådan at inden for de videregående erhvervsrettede uddannelser
er sikker på man også havde dengang men det
skelet til den lovgivning
har været i forhold til de videregående erhvervsrettede uddannelser og derfor
det muligvis kunne overbevise nogle af de partier der har været skeptiske om
er egentlig bare for at sige at det åbner en mulighed
vi har givet til andre videregående uddannelser og det giver også mening for
ikke mindst inden for de erhvervsrettede ungdomsuddannelser som både tilbyder erhvervsuddannelser
række voksen og efteruddannelsesaktiviteter
blevet nævnt at jeg havde fornøjelsen af at være i spidsen
på baggrund af ekspertudvalgets anbefalinger
at etablere uddannelsessamarbejder når det er vietnam der er blevet valgt som
det dels fordi danmark har en historisk tradition for at samarbejde på uddannelsesområdet
danske virksomheder har slået sig ned i vietnam
medarbejdere med relevante erhvervsrettede uddannelser man har simpelt hen ikke erhvervsuddannelser sådan som vi har
de særkender vi har i danmark
vi har et veludbygget erhvervsuddannelsessystem herunder voksen og efteruddannelse
den måde vi arbejder med erhvervsuddannelser på
har muligheden for på de videregående uddannelser etablerer fælles samarbejder med uddannelsesinstitutioner i udlandet der kan udbyde uddannelser der har præcis den høje kvalitet
det giver også det andet at det er med til at de danske institutioner der udbyder uddannelser i udlandet og en af de store der gør det er
egne uddannelser i danmark fordi
giver mulighed for indtægtsdækket virksomhed i udlandet på uddannelser der er efterspørgsel efter
ikke mindst inden for det erhvervsrettede område hvor vi har en lang og god og stærk
uddannelsestradition med uddannelser af høj kvalitet men det giver altså også noget tilbage til de danske uddannelser
elever og studerende skal have med sig af kompetencer
på baggrund af kritiske høringssvar
været gode de har også betydet at der er gennemført nogle ændringer og præciseringer
er blevet præciseret på baggrund af
forslaget om at godkendelse af udbud i udlandet af en hel erhvervsuddannelse gives efter fælles ansøgning fra institutionens
det vil sige at parterne er helt inde over sådan som vi kender det
en tredje ting der kom med er at vi også runder
det vil vi selvfølgelig ikke snige ind ad bagvejen med det her forslag lige præcis derfor
til erhvervsuddannelserne for at være helt sikre på at den
reu om at afgive indstilling
godkendes endeligt så vi har
synes at det er lykkedes med de ændringer
vi kan høre at nogle af de partier der er skeptiske måske kan overbevises hvis vi leverer gode svar på de
det her er faktisk en fantastisk mulighed for både at etablere gode danske uddannelser i udlandet og at være med til at internationalisere uddannelserne her i danmark
jeg mig til det udvalgsarbejde der kommer
jo i sidste ende være uddannelsen selv i forhold til den formue man har men det er lige præcis derfor at det er præciseret
liberal alliance der spørger i forhold til små private gymnasier
det er ganske urealistisk at forestille sig at de vil have den økonomi der skal til for
og det er også derfor der er en yderligere proces hvor rådet for de grundlæggende erhvervsrettede uddannelser også kommer på banen på baggrund af de drøftelser har vi præciseret
siger at lovforslaget indeholder det som
vi besøgte der begge to var inden for den grafiske industri og det som de begge to havde at
havde kunnet udvide deres virksomhed i danmark ved at de havde etableret sig i vietnam så det var plus plus
i danmark hvis ikke også de havde haft den globale del af virksomheden i vietnam
har grafiske erhvervsuddannelser som dem vi kender her og det betød at de ikke kunne få veluddannede medarbejdere inden for området
veluddannede medarbejdere til deres virksomhed og igen det er jo en af de gode ting ved globalisering
når det bliver gjort på den rigtige måde på den gode måde et bidrag til virksomheden i danmark ved at de også kan etablere sig
gav dem et overskud på seks million kroner
jo faktisk giver en mulighed for at danske uddannelser via den indtægtsdækkede virksomhed
er behov for i udlandet og også er med til at internationalisere uddannelserne hjemme i danmark så er det så sådan i forhold til økonomien som jeg sagde før til alex ahrendtsen
til en indtægtsdækket virksomhed men det er rigtigt at i worst case i allersidste ende
og efterkalkulationer vil det
konsekvenser af et sådant forslag under den forudsætning at det ikke indebærer offentlige merudgifter
er i regeringen umiddelbart bekymret ved det forslag
med de frie skolers foreninger
enkelte kommunes serviceniveau i form af udgifter til specialundervisning og på den måde desværre bryder modellen med princippet om
ensartet tilskud uanset skolens beliggenhed for kommunerne
kunne begrænse kommunernes styringsmuligheder på specialundervisningsområdet og derfor kunne medføre afledte kommunale merudgifter regeringen forventer at
om en ny tilskudsordning for specialundervisning på de frie skoler i næste uge med lovforslaget foreslås tilskudssystemet omlagt til en taxametermodel hvor der ydes tilskud med
en lang tradition for at når vi laver noget på det område
dialog med de frie skolers foreninger og lige præcis specialundervisningen har vi altså arbejdet længe og grundigt
det beslutningsforslag der ligger her resultatet af undersøgelsen kan påvirke hele det eksisterende og velfungerende statslige tilskudssystem til de frie grundskoler samtidig vil det modarbejde det kommunale lovforslag om indførelse af en ny taxameterbaseret model for tilskud til specialundervisning
lavet i et tæt samarbejde men regeringen er dog indstillet på at foretage en undersøgelse som foreslået i beslutningsforslaget
som vi jo har gjort i et tæt samarbejde med de frie grundskoler
at vi vurderer at det der vil komme til at ske dermed flytter lidt flere penge over til den pulje men man kan ikke helt sammenligne det
folkeskolen det er jo en diskussion om hvordan man fordeler midlerne
det bliver omkostningsneutralt det har vi svært ved at se hvis det blev gennemført men det ændrer ikke ved at den del der handler om at undersøge det
jeg har ikke en principiel holdning om hvorvidt den ene skoleform eller den anden skoleform er bedre til at udvise socialt ansvar jeg
går meget aktivt ind i hvordan efterskolerne skal
hvis der er nogen der ikke har det så man kan gribe ind og gøre noget
det er årsagen til at regeringen ikke kan støtte de to beslutningsforslag
godt undervisningsmiljø det er sådan at det er fastsat i undervisningsmiljøloven
skolelederen skal sørge for at udarbejde en skriftlig undervisningsmiljøvurdering mindst hver tredje år som blandt andet kortlægger uddannelsesstedets fysiske psykiske og æstetiske undervisningsmiljø
har eleverne også glæde af arbejdsmiljøloven som gælder
de færdes jo i de samme lokaler i arbejdsmiljøloven står
at et arbejdsrum skal have tilstrækkelig tilførsel af frisk luft uden generende træk hvis det ikke kan opnås gennem
at de danske regler og anbefalinger på området følger de norske og svenske anbefalinger for luftens co2 indhold som der ellers henvises til i begge beslutningsforslag
masseeksperiment i to tusind og fjorten viser desuden at der kan opnås meget ved at man opbygger nogle sunde vaner på skolerne
det lyder banalt men det gør faktisk en kæmpestor forskel i forhold til
folkeskoleforligskredsen har fået indført
nemlig et nationalt mål i reformen om at elevernes trivsel skal øges og som noget nyt bliver trivsel og undervisningsmiljø
gennem obligatoriske trivselsmålinger og det indgår blandt andet i trivselsmålingerne at spørgsmål om det fysiske undervisningsmiljø
undervisningsmiljøet der er også et regelsæt der klart siger hvordan man skal leve op til de rammer
niveauet på en skole ikke er tilfredsstillende
kommunalbestyrelsen udarbejde en handlingsplan med opfølgende initiativer med henblik på at forbedre niveauet
af arbejdsmiljøloven og eleverne undervisningsmiljøloven betyder at
intentionen med enhedslisten og dansk folkepartis beslutningsforslag allerede
afviser beslutningsforslaget men ikke intentionen som vi synes er helt rigtig at der selvfølgelig skal være et godt
co så kan der jo desværre det ser vi inden for mange områder være nogle der gradbøjer regler det er aldrig i orden
er et regelsæt at man følger det tæt og at der er debatten i forhold til luftventilation
der et eller andet vi kan lade os inspirere af skal vi kigge på det
jeg kigger nærmere på det beslutningsforslag sf har
i fællesskab har taget højde for det er med den begrundelse at regeringen
vi er helt enige i intentionen at virkelig skal tænke sig om
hvordan man bedst muligt forebygger mobning
fremmer elevernes udvikling og læring og det omfatter derfor også skolens psykiske miljø
hvis det er sådan at en elev ikke overholder skolens ordensregler værdiregelsæt og i øvrigt almindelige normer for god opførsel så skal
gennem samtaler med eleven og forældrene for det er klart at en så tidlig forældreinddragelse
der er ansatser til mobning lærerne og skolelederne har i alvorlige tilfælde pligt til at underrette de sociale myndigheder når der
kendskab til eller grund til at antage at en elev har behov for særlig støtte eller er udsat for overgreb det indebærer
at afklare årsagerne til elevers overtrædelse af ordensreglementer værdiregelsæt og iværksætte de nødvendige foranstaltninger
skal blandt andet indeholde en antimobbestrategi og være retningsgivende for god adfærd og respektfulde relationer
understrege at forældrene selvfølgelig har et medansvar for at sikre eleverne et godt undervisningsmiljø og derfor er det også skolebestyrelsen der fastsætter værdiregelsættet for skolen regelsættet skal udarbejdes i et tæt samarbejde med skolelederen og desuden bør
vi også vil være sikre på at det er på et fundament af solid trivsel og at elevernes trivsel styrkes
igennem den nye trivselsmåling som kommer
forholder sig til det fysiske
simpelt hen helt specifikt spørgsmål som kan
om der er problemer med mobning mobning på en skole eller i en klasse i i samarbejde med dansk center for
også udarbejdet eksemplariske forløb og vejledningsmateriale i forbindelse med gennemførelse og opfølgning på trivselsmålingerne
arbejde med hele klassens trivsel
vigtig del af den fælles nye skole som opfølgning
på anbefalinger fra en ekspertgruppe om ro og klasseledelse som også blev nedsat som led i folkeskolereformen vil vi i undervisningsministeriet i foråret
offentliggøre en vejledning om ro og klasseledelse som kan understøtte skolernes arbejde med at opretholde og udvikle gode
uacceptabelt uanset om det sker fysisk i klasserummet eller via de sociale medier mobning er jo desværre
noget der er svært at styre og kontrollere det er det også
de sociale medier men det ændrer ikke ved at regelsættet
der er adfærd der kunne tyde på mobning og uanset om det foregår via de sociale medier eller i klasselokalet eller andre steder
en forpligtelse til at gribe ind så hurtigt som muligt der er også udarbejdet en række
hvordan man kan understøtte børnenes viden om at kunne diskutere og arbejde med de dilemmaer der er
i tæt samarbejde med en række organisationer
andet børns vilkår og andre der har lavet et virkelig godt understøttende materiale til den utrolig vigtige diskussion
selv om det foregår via de sociale medier
er det strafbart at fremsætte at fremsætte ærekrænkende og injurierende udsagn eller viderebringe eller i øvrigt misbruge personfølsomme oplysninger og fremsætte trusler
fysiske verden eller via de sociale
det er også strafbart at behandle personoplysninger i strid med persondataloven datatilsynet kan give påbud om at oplysninger på nettet skal fjernes
der er et regelsæt heldigvis for det men det handler også om og det er også intentionen med sfs beslutningsforslag så tidligt som muligt
der vil høre debatten her at vi er præcis ligeså optaget
af mobning ifølge de seneste undersøgelser er faldet må man bare sige at
det noget der betyder noget for en hel klasses
vi i fællesskab har en række initiativer der støtter
det at vi gerne vil have grundskoler
det det allerbedste læringsmiljø
er der lavet en model som betyder at det både bliver mindre bureaukratisk
lettere for de frie grundskoler at tilrettelægge forskellige typer
lavet sammen med de frie skolers foreninger for
det er en utrolig vigtig dagsordenen hvordan det er vi laver et skoletilbud med udgangspunkt i at alle børn uanset om man så vælger folkeskole eller frie grundskoler
støtte uden nødvendigvis at blive udskilt til et helt andet skoletilbud medmindre
er det allerbedste for dem med de helt særlige behov de
at tage højde for ikke mindst det
en bred aftalekreds gennemførte med et løft
er blevet indført et adgangskrav på mindst to det er fordi vi kunne se at der var alt for mange unge desværre der startede på
som ikke havde mindst to i dansk og matematik med sig
fem og halvfjerds procent af dem desværre droppede ud
desto mere er der også en forpligtelse til at hjælpe de unge på vej sådan at de får det faglige med sig i bagagen der gør at de også kan søge ind og starte på og gennemføre en erhvervsuddannelse derfor synes
utrolig vigtigt at det det lykkedes for os at finde en model hvor både frie fagskoler og specialefterskoler nu også kan tilbyde
fagprøver i fagene dansk og matematik
hører også fra de forskellige partier at der er en bred opbakning til at vi selvfølgelig også der sikrer en vej for de unge som måske
viden sådan som det er formuleret op imod de fælles mål
og det er selvfølgelig også at gøre det på nogle måder hvor man afprøver
den vifte af kompetencer man skal have med sig
også videre ud i arbejdslivet og som medborger derfor
er det her alene et lovforslag i forhold til de prøveformer der bliver introduceret og
stort og godt arbejde hvor man har kigget på hvordan vi hele vejen rundt
konkrete initiativer der er sat i gang og det her er så
godt sige lidt om det første som handler om en ny bunden praktisk mundtlig fælles prøve i fysikkemi biologi og geografi når det er vigtigt at åbne for den her mulighed
de nye reviderede fælles mål
det er hvordan vi går ind og løser nogle af de udfordringer der er i forhold til klima og energi det kræver en vifte af
men det forudsætter selvfølgelig også at man ikke kun ser det inden for hver sin faglighed
blandt partierne i folkeskoleforligskredsen der er heldigvis rigtig meget vi står sammen om for at give det faglige løft af folkeskolen som folkeskolen og eleverne har
en lang tids uenighed i forhold til muligheden for at give gruppeprøver eller ej det er fuldstændig rigtigt at
enhver tid siddende minister som kan kigge på om der skal være gruppeprøver eller ej det er en del af prøvebekendtgørelsen og skal det ændres er det en bekendtgørelsesændring der skal til
at dansk folkeparti ikke støtter gruppeprøver så det her
en gammel diskussion der har været her og bare lige for at understrege det
er sådan at selv om der er en fælles prøve bliver der givet individuelle karakterer
det fordi vi kan se på en lang række forsøg i udviklingsarbejdet at det er motiverende for eleverne
bliver dygtigere til at kunne demonstrere den viden der ligger i de forskellige fag når
man også kan arbejde i forhold til en fælles prøve men igen vil jeg understrege at det
en individuel karakter der bliver givet det bliver så suppleret med og det er i øvrigt i forlængelse af den drøftelse der har været i forligskredsen at der også kommer en udtræksprøve som det også
en selvrettende prøve i fysikkemi netop for at være sikker på at man også hele tiden er opmærksom på at det
en ny bedømmelsesordning sådan at de skriftlige prøver fremover bedømmes
kan man nu være sikker på elevernes retssikkerhed hvis der kun er én statslig beskikket censor
klageadgangen ikke bliver ændret med det her lovforslag
til dansk folkeparti det er rigtigt at vi også her har haft drøftelser og har haft forskellige folk ind over for at gøre os klogere også i forligskredsen og på baggrund af den ekspertgruppe som
anonymiseret objektiv vurdering af den opgave der ligger
opgaver eller prøver inden for den gymnasiale sektor
op som er sket efter at blandt
med med én censor den bliver evalueret
at ordningen er trådt i kraft der bliver nedsat en følgegruppe bestående af fagpersoner
sådan at det kan indgå i den evaluering der kommer efterfølgende og i det hele taget indgår det vi gør nu med den fælles prøve i fysikkemi biologi
i et fem årig t evaluerings og følgeforskningsprogram så jeg synes at vi går med livrem og seler i forhold til at være helt sikre på
så virkelighedsnært som muligt sådan at man både kan vurdere kernefagene men også evnen til at kunne sætte dem i spil i forhold til de virkelige problemer og udfordringer som de unge jo skal lære
længe ikke bare da vi vedtog inklusionsloven som der var et meget meget bredt flertal i folketinget der stod bag men også på en række møder i folketingets børne og
også selv om de skulle have diagnoser og uanset om vi snakker aspergers
en mulighed for at børn kan få den nødvendige støtte i det uddannelsesmiljø de er i så er det det der giver den bedste
se uden at det i øvrigt har været en politisk beslutning
det har kostet utrolig mange penge
at de børn virkelig fik en langt bedre vej videre til at gennemføre en ungdomsuddannelse
at det ikke har været den gode vej videre at blive udskilt fra det fælles være i et særligt tilbud væk fra det fælles det har faktisk ikke givet dem særlig mange flere muligheder for at få en god uddannelsesvej videre
det der har været dilemmaet derfor har vi med åbne
børn til at blive styrket som en del af det almene skolemiljø derfor hænger det også sammen med det lovforslag vi tidligere har drøftet her i dag nemlig at
de frie grundskoler også er en del af det fælles børnesyn
et fælles børnesyn hvad er det der skal til for at meget forskellige børn får det bedste læringsmiljø uanset om man går i en folkeskole eller en fri grundskole med den nødvendige støtte
også sådan at der efterhånden er rigtig meget god gedigen viden på området og noget af det
sat i gang i forbindelse med inklusionsloven og det ressourcecenter
når man netop anvender de organiseringsmetoder og undervisningsmetoder
men det giver faktisk også et løft i forhold til
hele taget
det afspejler sig blandt andet i det korps af læringskonsulenter
tid og som nu er en del af det store samlede læringskonsulentkorps hvor det netop handler om at den viden der jo hele tiden kommer og bliver udviklet i forhold til gode inklusionsfremmende strategier
hvordan man arbejder med vidensdeling på tværs og udvikling af faglige ressourcepersoner man kan trække ind i forhold til hvordan man kan understøtte børn undervejs det er sådan at
i aftalen om kommunernes økonomi
fortsætte og styrke det igangværende arbejde der er i forhold til en omstilling netop sådan at
ved siden af den fælles folkeskole i og med at flere børn bliver som en del af den fælles folkeskole
etableres ressourcecentre og så videre
fremgår det også og der er vi tilbage i aftalen om kommunernes økonomi for to tusind og elleve
etablere inklusionsfremmende styringsmodeller og arbejde strategisk med lærernes kompetenceudvikling og udnyttelse af personalets kompetencer til gavn for alle elever
første statusrapport vi har lavet på baggrund af en repræsentativ undersøgelse i tolv kommuner hvor vi i regeringen og kl har fulgt op på inklusionsindsatsen
kan vi se at det billede der tegner sig klart er at alle kommunerne prioriterer
nogle har været rigtig gode til at tænke i inklusionsfremmende læringsstrategier de er
hvor man måske ikke var klar til at løfte den opgave godt nok men der er ingen tvivl om
både i forhold til om der er økonomi der kommer tilbage og hele tiden at dele viden og gå ind
der med finansloven for to tusind og fjorten
tyve til styrkelse af kompetenceudvikling i folkeskolen det er nogle midler der blandt andet kan bruges til at styrke medarbejdernes kompetencer i
øvrigt også afsat en pulje på fem og tyve million kroner årligt fra to tusind og femten til
til at styrke indsatsen for øget inklusion i folkeskolen puljen giver muligheder for at yde en indsats for de lærere og pædagoger der har de største udfordringer i forbindelse med undervisning af elever med særlige behov
og det er grunden til at vi ikke støtter enhedslistens beslutningsforslag men vi synes det
sammen dybt optaget af at det her skal lykkes til gavn
det er jo det man kan med en lovgivning når jeg starter på den her måde
det er alt det andet indimellem der
det afgørende og det er at have veluddannede lærere og pædagoger der samarbejder på den rigtige måde
i kommunerne og hvis det går galt
i de kommuner eller de skoler
der er ikke ét svar der passer til alle skoler
der heller ikke én politisk løsning eller én metode
viden om forskellige undervisningsmetoder det
det er den måde man kan håndtere meget forskellige typer af læringsmiljøer
de skoler der er gode til det ikke alene
beslutningsforslag der opfordrer regeringen til at hæve støtten til erhvervsrettet voksen og efteruddannelse det der hedder veu godtgørelsen fra firs procent til hundrede procent af den maksimale dagpengesats begrundelsen for at hæve
efter enhedslistens opfattelse at det er en af de helt store barrierer for at deltage i erhvervsrettet voksen og efteruddannelse fordi det igen efter enhedslistens opfattelse er umuligt for mange mennesker at gå fra fuldtidsarbejde og løn til en så lav
det er årsagen til at enhedslisten ønsker en forøgelse af godtgørelsessatsen for at få flere til at deltage i erhvervsrettet voksen og
forslag det er jo sådan at beslutningen om at skære i veu godtgørelsen til firs procent var en del af den tidligere vk regerings såkaldte genopretningspakke fra to tusind og ti som
stemte imod dengang og vi synes stadig væk at det er en forkert beslutning men i dagens danmark
vi også nødt til at prioritere vores ressourcer vi er også en del af forskellige aftalekredse
fuldstændig enhedslistens opfattelse af at det er noget af det unikke vi har i danmark
meget kompetente medarbejdere
godt nævne viften af initiativer der
jeg kan se på enhedslistens ordfører at det
som jeg tænker at enhedslisten også vil synes
noget vi har prioriteret så højt som vi kunne selvfølgelig i respekt for at der også
en række tiltag i gang men her har vi faktisk gjort det
nævne at vi i to tusind og fjorten afsatte en milliard kroner til voksen og efteruddannelse hvoraf seks hundrede og tre og fyrre million kroner gik til erhvervsrettet voksen og efteruddannelse
midler som har været med til at sikre et fleksibelt amu system
man i højere grad kan tilrettelægge undervisningen efter kursisternes behov
regeringen som led i erhvervsuddannelsesreformen også har gjort vejen fra ufaglært til faglært mere direkte og målrettet ved oprettelsen af det der
eller erhvervsuddannelse for voksne og det er jo det der giver det store spring fra ufaglært til faglært på den måde får voksne over fem og tyve år ret til at
få godskrevet hele eller dele af deres praktiktid såfremt de har relevant enten arbejdsmarkeds eller uddannelseserfaring der tæller i den forbindelse
beskæftigelsesreformen har betonet uddannelse og opkvalificering af ledige
se på tværs hvad det er man kan gøre for at sikre den fornødne opkvalificering af medarbejdere det det
voksenlærlingeordningen blandt andet gennem
ledighed vi har afsat en pulje til uddannelsesløft hvor ufaglærte ledige over tredive år kan tage en erhvervsuddannelse inden for dagpengeperioden
også afsat penge til en regional uddannelsespulje så flere dagpengemodtagere kan få korte erhvervsrettede uddannelsesforløb målrettet brancher hvor der forventes jobåbninger
kommer der også de løbende tiltag med kurser som fremmer nogle af de grundlæggende almene færdigheder som læsning skrivning og regning som vi også ved betyder noget for
barriere for at deltage i veu og udviklingen fra ufaglært til faglært fordi
godt lige sige et enkelt ord om for
er til gavn for at understøtte efteruddannelse vi kan også se at der så småt
en stigning igen i amu aktiviteten så det er årsagen til at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget men jeg vil godt understrege at vi er helt
opleve den lønnedgang for godtgørelsen går jo til arbejdsgiverne
kan det jo betyde noget for valget om man har mulighed for det
sat en række andre aktiviteter i gang og vi kan jo også se
efteruddannelsesområdet er i vækst og vi
som jo har været et af de store områder der har været ramt af det så det viser at
på det tidspunkt havde en betydning at at man lavede det det var også derfor at vi stemte imod
det var bestemt ikke vores kop te jeg er heller ikke i tvivl om at det var direkte medvirkende til at
ude på arbejdsmarkedet desto mere
at det faktisk er lykkedes at sætte så mange
af dette beslutningsforslag fra enhedslisten jeg vil sige at i modsætning til det tidligere om voksen og efteruddannelse er jeg egentlig lidt ærgerlig over det her ikke i forhold til intentionen om at få skaffet flest mulige praktikpladser til de unge det er jo en utrolig vigtig og bunden dagsorden vi har
gode vekseluddannelsessystem vi har for erhvervsuddannelserne
at hvis vi kigger på den seneste praktikpladsstatistik så viser den at over
var ni procent i skolepraktik på et praktikcenter og det svarer til syv tusind to hundrede og fyrre elever
er der heldigvis også rigtig mange der gør selv om de starter i skolepraktik
er skolepraktik men som de så valgte ikke at tage
det vil sige at der er to hundrede elever som var tilmeldt som søgende til uddannelser uden skolepraktik
korrekt og det giver et misvisende billede til
enhedslisten nogle gange har den holdning at det ikke er lige så fint at tage en skolepraktikplads men jeg
at man kan for at få ordinære praktikpladser ude i virksomheder men det er faktisk også nogle gode praksisrettede
igen med de nye praktikcentre
en rigtig fin adgangsbillet til efterfølgende at få praktik i en virksomhed
er på københavns rådhus hvor de dygtigste nyuddannede unge håndværkere fra de forskellige fag
de får kongelige håndtryk og det er jo de dygtigste unge håndværkere der er
blandt andet til møbelsnedkere og skræddere som er unge mænd og kvinder som er udlært i skolepraktik og alligevel leverer fremragende håndværk
godt understrege bare for at der ikke er nogen myter at selvfølgelig ville det allerbedste være hvis alle kunne komme ud i en ordinær
enhedslisten foreslår nogle konkrete ting som jeg gerne vil kommentere det første er at indføre forpligtende sociale klausuler i kommuner regioner og stat
statslige ordregivere at anvende det der hedder et følg eller forklar princip om sociale klausuler om praktikpladser
efter en aftale med kl og danske regioner også
enten skal anvende sociale klausuler eller forklare offentligt hvorfor de ikke gør det
det offentlige bruger sociale klausuler det er jo en rigtig god måde der er en god
en privat virksomhed får en god ordre og
for at kunne ansætte nogle flere medarbejdere herunder også at oprette for eksempel nogle flere lærepladser så hele ideen om sociale klausuler er vi fuldstændig enige i men som sagt skal de leve op til eu rettens proportionalitetsprincip
at alle ministerier skal indberette deres anvendelse af sociale klausuler til erhvervs og vækstministeriet det er sådan at kommunale og regionale ordregivere ikke er underlagt en indberetnings til erhvervs og vækstministeriet og derfor indgår de ikke i opgørelsen
enhedslisten foreslår også at genforhandle arbejdsgivernes uddannelsesbidrag så virksomheder der ikke tager elever bidrager mere end de virksomheder der tager elever
at de virksomheder der ansætter elever bidrager forholdsvis mindre
end virksomheder der ikke ansætter elever dels fordi virksomhederne ikke skal betale bidrag for eleverne dels fordi virksomhederne modtager ydelser fra
det finansieret over bidrag fra alle virksomheder som enhedslisten også
er der jo indgået en bred aftale om erhvervsuddannelserne med alle partier i folketinget desværre uden enhedslisten
jeg ved at enhedslisten er dybt optaget af de her spørgsmål
bidraget er lagt fast indtil to tusind og atten og det vil som udgangspunkt kræve enighed i kredsen hvis
forslaget fra enhedslisten om at stat og kommuner opretter de manglende praktikpladser mener jeg er urealistisk blandt andet fordi de offentlige
de medarbejdere som det private produktionsdanmark har brug for stat kommuner og regioner skal bestemt påtage sig deres andel af uddannelsesopgaven det vil
det skal selvfølgelig også være sådan at det kan lade sig gøre i forhold til den vifte af
er brug for og der er bare en barriere i forhold til
uddannelsesstillinger der vil være inden for det offentlige sidst men ikke mindst vil jeg gerne understrege
skal vi nå så langt i mål med som overhovedet muligt nu er gang i væksten
også gerne være sådan at der kommer flere uddannelsesaftaler jeg synes også
er beskæmmende ved at se på praktikpladsstatistikken er at antallet af uddannelsesaftaler falder
også derfor at jeg netop nu har drøftelser med arbejdsmarkedets parter om
kan gøre for at få skabt flere ordinære praktikpladser det må være sådan at det kan lade sig gøre sådan som den økonomiske situation er
i ministeriet og jeg forventer at arbejdsgruppen
endnu flere ordinære praktikpladser i den forbindelse vil
gerne rose at blandt andet dansk industri har har taget
alle deres medlemsvirksomheder og simpelt hen virksomhed for virksomhed med
ved at komme godt gang i væksten fordi de også
der skal ske noget det er nu vi står med en ny erhvervsuddannelsesreform det er nu der er brug for så mange praktikpladser som overhovedet muligt det er nu at de unge
går ind i den uddannelsesopgave nu regeringen kan ikke støtte beslutningsforslaget men vi kan sagtens forstå intentionerne i det men jeg vil nu alligevel appellere til at
når man er i skolepraktik er man stadig væk
forhold til at finde en ordinær praktikplads hvis man ikke får det
kan man også gøre det færdigt i skolepraktik
utrolig godt at vi har den buffer med gode praktikcentre som jo er blevet endnu bedre som en del af den praktikpladsaftale der blev lavet
hen fuldstændig uenig i at vi ikke har snakket om uddannelsesgaranti før har vi gjort rigtig længe
er konjunkturafhængigt og det er derfor man skal have
skal man hele tiden være aktiv i forhold til at finde en ordinær praktikplads hvis man ikke kan få det kan man gøre sin uddannelse færdig der og man er en rigtig dygtig faglært også med skolepraktik men det ændrer ikke ved
allerbedste da er at man er i en virksomhed med den helt konkrete læring der er
en grund til at vi har et kommunalt selvstyre et lokalt demokrati hvor borgerne
de politikere de synes repræsenterer dem bedst
dermed også skal stå til ansvar for de beslutninger der bliver truffet
ikke er blandt de nemmeste beslutninger og det er hvis man faktisk skal lukke en skole det er altid noget der
en stor debat fordi det kan betyde
procedurer der sikrer at kommunalbestyrelsen selvfølgelig har ansvaret for
lokale skolevæsen at de skal stå til ansvar for de borgere der har valgt dem og at der så i
som pålægger kommunalbestyrelsen at inddrage borgerne i forbindelse med beslutningen om at
nedlægge en folkeskole det er nemlig sådan at
som reelt vil sætte det lokale demokrati ud af
så der står det sort på hvidt det kan være til skatte og afgiftslettelser nu kan vi så konstatere at kommunerne har fået en ekstremt stram økonomi der kun bliver værre i årene efter
man for eksempel har valgt at fjerne den børnepakke som den tidligere regering havde afsat penge til og som kommunerne havde disponeret med men det er
en stram økonomi og måske
til at prioritere den borgernære velfærd
tommelskruerne på kommunerne der er ganske få penge til rådighed og nu lyder det som om der også af det større råderum skal gives skattelettelser vi kan konstatere at børnepakken er skåret væk
konstatere at der bliver skåret ned på den borgernære velfærd mit spørgsmål lyder er der også ændret i det man forstår ved borgernær velfærd for jeg har
mærke til at det som regeringen gang på gang siger og det gør skatteministeren også er at det alene handler om ældre og sundhed
det det der er blevet tilbage af borgernær velfærd hvad med skoler
ministeren vitterlig mener at det at arbejde for at øge den sociale mobilitet det vil sige at have videregående uddannelser
unge uanset deres baggrund
og derved øge mulighederne for at realisere alle unges potentialer
alene om at karakterer giver den mest sikre markør og det er rigtigt at flere unge med akademikerbaggrund
klarer sig bedre når der er en optagelsessamtale men eva rapporten siger lige så klart og tydeligt at det betyder en kæmpe forskel hvordan man tilrettelægger undervisningen både i ungdomsuddannelserne og
at det har en betydning at kunne udnytte samtlige talenter inklusive hvis man ikke har akademikerforældre
mål det er tre til fem nationale mål
der har ministeren valgt den her gang på tværs af hvad der har været praksis selv at fjerne et helt centralt mål om øge den sociale mobilitet
med et ønske om at ændre i de nationale mål havde indkaldt parterne til en drøftelse så kan ministeren beslutte hvad ministeren vil
lave vækstrater i så mange år at man med fuld ret kan tale om en dansk vækstkrise i europa er det kun grækenland cypern kroatien og portugal der har haft lavere vækst end danmark
for at virksomheder kan udvikle sig
det der er fundamentet for at vi kan have et rigt og godt velfærdssamfund og derfor vil jeg spørge om ministeren synes at den rette vej at gå
at se på effekter give et eftersyn prøve at flytte uddannelser fra noget der giver et lavt
er virkeligheden er at regeringen har skåret ti milliard kroner på uddannelse og forskning lige præcis det som virksomheder og internationale organisationer
jeg kunne høre at ministeren fremhævede forskningspuljen ja det er godt vi har forskningspuljen men også den er blevet reduceret markant
blevet næsten halveret grundfos kommunikationsdirektør har udtalt regeringen saver den grønne gren over som danmark sidder på vi lever godt af grøn eksport
ved med at udvikle nye produkter det var virksomheden grundfos der sagde det dansk energi er ude med præcis den samme kritik af regeringens besparelser
gerne spørge igen
man ikke går i gang med fordi der virkelig er blevet gået til den i forhold til forskningspuljerne
og innovationspolitiske råds formand jens oddershede har udtalt det sådan her
jeg mindes at have været med til i de mange år jeg har
forskningspolitik oecd som ministeren henviste til før siger meget diplomatisk det er deres underdirektør
danmark der tales om men det er klart
ikke er anbefalelsesværdigt at spare på forskning i en tid
det er professionshøjskoler der uddanner lærere pædagoger sygeplejersker socialrådgivere
praksisnære professionsrettede uddannelser som virkelig betyder noget for kvaliteten af en hel række kerneopgaver både i den offentlige sektor men også i det private erhvervsliv
det som de jo selv siger på professionshøjskolerne for de
lyttet med til den debat vi havde her sidst er at det
og jeg vil gerne citere harald mikkelsen som både er rektor for professionshøjskolen via i det
at det simpelt hen ikke har hold i virkeligheden når uddannelses og forskningsministeren mener at
på både drift af bygninger og administration i den størrelsesorden derfor vil jeg give ministeren en mulighed for at sige