syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
alle organisationer der ligesom repræsenterer folk der arbejder med det her mener at reglerne skal ændres vi snakker skole og forældre vi snakker lærerne vi snakker pædagogerne vi snakker cheferne
ude at sige lav reglerne om for de fungerer ikke derudover
har vi nogle tal der viser at der er kæmpe kommunale forskelle ti procent i en kommune to procent i en anden fordi nogle bruger det som sparemetode og derudover har vi så udviklingen fra dengang man
reglerne om som viser at tallet er styrtdykket siden man lavede reglerne om
bygger sin tese om at reglerne fungerer på
ikke er negativ hvad skal der så til
er det fordi vi kan se at der er nogle børn i danmark der bliver presset mere end de er blevet før de kommer tidligere fra vuggestue til børnehave i kommunerne fordi der er penge at hente og kigger man på de helt kolde tal
at børn også bliver presset markant hurtigere i skole nu end de gjorde for bare fem år siden
i to tusind og ni lige lavede man loven om man gjorde børnehaveklassen obligatorisk at siden da
antallet af børn der har fået skoleudsættelse styrtdykket i
sagde jeg straks til sfs presseafdeling skynd jer at kontakte alle kommunerne og alle de lokale dagblade for de her tal er da helt vilde de viser
alle kommuner er meget færre børn der får ret til at få et ekstra år i børnehaven og det synes jeg er bekymrende så begyndte vi at dykke ned i hvad der egentlig sker ude i de der kommuner hvorfor er det at der er sket et fald i nogle kommuner
ikke længere meget der handler om hvad der er godt for børnene så er der meget der handler om hvad der er godt for budgettet i den pågældende kommune og mon ikke at
om børnene og hvor mange børn der bliver skoleudsat i viborg kommune som er en af dem hvor der er færrest der bliver skoleudsat
meget fejl er ti procent det vil altså sige at det er der hvor man vokser op der er afgørende for om man kan få lov til at gå et ekstra år i
så jeg synes egentlig at vi snart skal blive enige om i det her folketing
når vi gør ting når vi gerne vil gøre noget for børn
vi gerne vil lave ændringer i skolepolitikken eller i børnepolitikken så handler det om at give børn et bedre børneliv og ikke om konstant at spare og styrke økonomien
har foreslået den her lovændring det er derfor at vi gerne vil have lavet loven om
forældre og pædagoger i samråd kan vælge at barnet kan gå et ekstra år det mener ministeren er en fuldstændig atomisering nogle mener at det er et brud på fællesskabet og nogle mener at forældrene ikke kan leve op til deres ansvar
udmærket jeg hørte ikke noget ramaskrig
så hvor stiller det så sf jamen det stiller os jo der hvor vi også var sidste år at vi fortsat gerne vil have lavet loven om at vi er i et folkeskoleforlig og det vil sige at for at man kan lave noget om i folkeskolen
at nu stemmer vi nej til det her og prøver at tage kampen i forligskredsen
har tænkt mig at undersøge om vi nu også er bundet af forliget på det her for jeg undrer mig lidt over at når det kommer til
at tvinge børn til at gå et ekstra år i skole fordi de ikke har sproglige kundskaber fordi de går op til
kan man godt i et mindretal af forligskredsen beslutte at lave reglerne om
blive klogere på hvad sf egentlig kan og ikke kan når man er bundet af
der skal bare være lige regler for alle
forespørgslen hedder hvad kan regeringen oplyse om konsekvenserne af omprioriteringsbidraget der årligt pålægger de statslige uddannelsesinstitutioner
sikre et tilstrækkeligt antal undervisningstimer udvikle et godt studiemiljø
selvfølgelig fordi vi er bekymret
sent som i dag er der kommet meldinger fra forskellige gymnasier rundtomkring i landet der
fortæller om at de må lave massefyringer af deres
blev regeringen enig om at man ville afskaffe omprioriteringsbidraget på erhvervsuddannelserne formentlig i erkendelse af at det er en rigtig dum idé at have et omprioriteringsbidrag så nu vil vi gerne blive klogere på
endnu en konsekvens af de besparelser som regeringen har påført uddannelsesområdet men det var på en
en nyhed der ligesom ramte lidt hårdere fordi det blev meget tydeligt hvad
var fra skive hvor skive gymnasium meldte ud
hvad konsekvenserne var for dem hvis ikke man fjernede omprioriteringsbidraget på gymnasierne ligesom
i en situation hvor vi snakker om at femten ud af syv og tres lærere
de lukke de var i forvejen dyre for
at bevare den type uddannelse og hvor de har sagt det kan vi ikke
ikke økonomisk sammen så jeg ved ikke hvor
kommer fra men det jeg gerne vil spørge om er om
en reel udløbsdato jeg har tænkt hvem der kunne overbevise ministeren om at det
tænker jeg er det de studerende der er imod besparelserne
overbevise ministeren nej er det institutionerne det har heller ikke virket er det erhvervslivet jeg tænker at med ministerens tilknytning til erhvervslivet
hive frem er den tidligere uddannelses og forskningsminister der jo som sin sidste gerning afleverede et brev til finansministeriet med anbefalingen skrot nu de besparelser fra
også ved vores debat om vedvarende besparelser på kultur tidligere i dag at synes det er fedt at sidde på den her måde
nå jeg vil egentlig starte
uddannelses og forskningsministeren sluttede nemlig
uddannelser dårligere når man sparer femten milliard
forskningsministeren ikke man kunne sige men det mener jeg godt man kan sige når man sparer femten milliard kroner på uddannelse har det en konsekvens for kvaliteten
ja det tror jeg begge ministre har ret i
også det der ligesom har været meldingen i dag nu nævnte jeg også
når man skal spare så meget som tilfældet har været her
to procent igen og to procent igen
gør det dem dårligere når der kommer flere elever i lokalerne når der er flere gymnasieklasser hvor klasseloftet bliver brudt så får vi dårligere undervisning når der kommer mindre undervisning og når vi ser
antallet af undervisningstimer så er kvaliteten dårligere
at vores uddannelser vores uddannelser på ungdomsuddannelsesområdet vores uddannelser på det videregående område bliver dårligere
uddannelser i verdensklasse jeg synes vi er fantastisk heldige at have det uddannelsessystem vi har i danmark men som dansk folkeparti altid siger
så meget vi skal passe på og når man lægger op til at spare milliarder og både institutioner undervisere elever og studerende erhvervslivet fagbevægelsen
venstreministre på skift siger at
med de mange besparelser så er det fordi det gør uddannelserne dårligere og det er skidt for
vi ligesom har givet hinanden den gave at have gode uddannelser så vi kan blive så
derfor skal de her besparelser stoppe jeg spurgte uddannelses og forskningsministeren
til at stoppe og uddannelses og forskningsministeren sagde ja vi har lyttet
man siger at nu omprioriterer man bare og så skal det nok blive på området og så er det op til ministeren at beslutte hvor
er uddannelserne nødt til at planlægge mange år frem så de kan lave stabile budgetter og når man ikke ved
to og tyve så vil udgangspunktet være at man endnu en gang skal spare man aner ikke om der sidder en minister som vil give en penge eller tage penge fra en og så kan man ikke ansætte så kan man ikke lave nye store investeringer så så længe vi har den her reserve i
rigtig glad for og jeg er glad for det samarbejde vi har
på de andre uddannelsesområder og gør vi det ikke nu gør vi det efter et valg
også lidt glad for at kunne præsentere en fuldstændig enig
socialdemokratiet enhedslisten alternativet det radikale venstre og sf sammen har lavet
at vi vil skrotte besparelserne
at regeringens omprioriteringsbidrag der årligt pålægger uddannelsesinstitutionerne at spare to
på de statslige uddannelsesinstitutioner stoppes
jeg mener ikke at man kan vinde tolv procent på effektiviseringer så vil det betyde dårligere uddannelser dårligere kvalitet jeg tror det kan være sundt hele tiden at være i dialog med institutionerne om hvordan man kan gøre ting smartere
altid sige at så skulle pengene gå tilbage til uddannelse og her har regeringen valgt at sige femten milliard kroner væk fra uddannelse tyve milliard kroner til skatte og afgiftslettelser den prioritering havde jeg aldrig lavet for vores land
den bog som herre henrik dahl snakker
jeg har læst både produktivitetskommissionens rapport
noget der virkelig kan være med til at hæve produktiviteten er bedre uddannede mennesker
ude blandt befolkningen og når det så entydigt fra både studerende institutionsledere
vedtagelse at der både er besparelser og omprioteringer betyder det at man ikke kan rykke rundt internt i uddannelsessystemet nej det mener jeg godt man kan det har vi gjort flere gange ovre hos undervisningsministeren og
bruge på noget andet men så er det noget konkret
udsultende besparelser som man ikke rigtig ved hvorfor sker
andet end at det skal bruges til noget andet som vi heller ikke ved hvad er
allerede komme med ét eksempel på hvor jeg mener man skulle spare penge på de videregående uddannelser jeg ville gerne lægge et loft over markedsføring
er et enormt stort budget til markedsføringer derude
finde nogle penge på de videregående uddannelser og bruge på noget andet på
har været brugt på besparelser ud af systemet
ødelæggende for vores uddannelser for den gør at man ikke kan budgettere og planlægge og det er en langsom udsultning af institutionerne så det skal stoppe men det er jo ikke sådan at vi ikke
og laver en aftale at sige at nu vil vi gerne spare lige præcis
en helt anden situation for så er det ikke en vedvarende besparelse
skal ikke spares på dem hvis vi så et enkelt år bliver enige om
de videregående uddannelser så kan vi godt gøre
at lave en besparelse et enkelt år men den der vedvarende omprioritering på to
som har udsultet vores sundhedsvæsen og nu vores
udsatte i det her land der skal holde for når der skal spares jeg ved godt
så nej vi vil hverken tage det
de ældre vi vil simpelt hen tage de penge som man har brugt på at give de rigeste virksomhedsarvinger en skattelettelse
den skat der har været på arbejdstelefonen som man vil fjerne
til at fjerne de penge bruger vi hellere på uddannelse vi vil også gerne være med til at kigge på om man skulle lave en formueskat på de
om hvor man skal tage pengene men sådan er det vi er enige om at pengene skal findes og så må vi jo finde ud af hvordan
jeg kan kun tale på vegne af sf i den sag
at stå og tale på både dansk folkepartis liberal alliances og konservatives vegne når de anviser finansiering til deres forslag jeg siger bare at den her vedtagelse er der en samlet opposition som har forpligtet sig til at finde pengene
at afskaffe uddannelsesbesparelserne
jeg glad for og jeg føler mig overbevist om at vi nok skal kunne blive enige om hvor de penge skal tages
lytter til de bekymringer som fagpersoner rejser
hvor mange besparelser man kunne lægge ned over
fjernet de uddannelsesbesparelser i finansloven det synes jeg er ærgerligt
ud til skatte og afgiftslettelser det jeg så gerne vil spørge er hvornår er grænsen
nu sagde ordføreren selv at grænsen var ved at være nået på uddannelserne men nu fortsætter de altså altså alligevel
været igennem besparelser og risikerer fortsat at skulle
vi ude over termen engang imellem mener jeg så snakker vi om besparelser der har ret slemme konsekvenser for kvaliteten og jeg ved godt for det gjorde regeringen også i
jo det er engang imellem og hvis vi skal blive ved det
er ordførerens partis politik at
den her reserve skal fortsætte i tre og tyve
er bekymret over er at man taler det ind i et sprog hvor man siger at
at man kan se at det bliver videreført i
de vil stadig skulle planlægge med at der skal indhentes en besparelse og så kan de risikere at noget kommer tilbage men de vil planlægge med besparelsen
vil have det her fjernet det er også erhvervslivet og dem plejer la ikke sige bare er med til at skabe et udgiftspres og 2 det er ikke sådan at økonomer siger at der ikke kan laves skattestigninger i det her land tværtimod er der nogle af de økonomer som la plejer at læne sig op ad der for eksempel
man burde hæve boligbeskatningen fordi vi har et løbsk boligmarked
om det egentlig var las politik nu hvor man vil have lavere skat og en mindre offentlig sektor at fortsætte besparelserne altså ikke omprioritering
besparelser for at kunne give lavere skat
her spørgsmål for ministeren står jo til ansvar for regeringen jeg vil egentlig gerne høre hvad liberal alliances politik
det herre leif mikkelsen sagde var
man kunne lave brugerbetaling på kultur
kan handle om at vi kun er voksne hvis vi fører lige præcis las udlændingepolitik fraværspolitik på gymnasiet er enig i skolepuljen og i øvrigt hele las folkeskolepolitik
nu når der skal lægges budgetter og der endnu en gang skal spares ude på
for hvor meget vi kan blive ved med at pålægge at de skal spare og dem der ikke får noget i
tilgodeset af ministeren når fordelingen kommer
også for de enkelte institutioner og også med det der er lagt ud i to og tyve hvor man ikke aner om man er købt eller solgt man risikerer stadig at skulle spare finansministeren røbede selv i en debat om de her uddannelsesbesparelser at man lagde op til i
undervisningsområdet og føre dem over på erhvervsuddannelser altså
mega usikker situation for uddannelserne
at ministeren også selv siger at det kan ministeren godt se og derfor vil ministeren arbejde for
og med tidligt sagde ministeren nærmest lidt før december
hvad skal lederne gøre derude skal de planlægge med besparelser
og to og tyve fordi de ikke ved om de får pengene eller skal de regne med at der kommer penge hvad gør en ansvarlig leder
og så kommer der en tid hvor man godt kan planlægge med ikke at skulle spare to procent og så kunne ministeren måske hvis ministeren havde mod på det også sige hvad de så
det her kort for jeg synes allerede jeg har haft lejlighed til at sige noget og jeg synes også at der er sagt mange spændende ting dog lige en kort opsamling
jeg er blevet klogere af både i forhold til sådan større uddannelsespolitiske visioner
og to og tyve der er dog nogle ting jeg ikke er blevet klogere på
blevet klogere på skal det her fortsætte i en uendelighed
jeg er rart jeg blev lidt pikeret af at læse finansministeren der var ude på danmarks radio sige at nu vil man stoppe uddannelsesbesparelserne
så vil jeg bare sige her til sidst at
undervisningsministeren siger at vi vil gøre uddannelserne dårligere og danmark fattigere og jeg kunne komme med en lang serenade om hvorfor det
på uddannelse og hvis ministeren mener at man kun er voksen hvis man sparer milliarder på uddannelse
ipads i de her dagtilbud og så lagde han nogle bestemte dagtilbud frem foran mig
hvorfor det og så sagde han
ipadbølge væltede ind over os og at
undervisningstid steg så blev der pumpet
heller ikke længe siden jeg var i en kommune hvor noget af det første de fortalte da de fortalte stolt om deres skolevæsen var at
ipadkommune jeg husker også
brugt en masse penge på
sige med de her historier er at jeg egentlig altid
sådan lidt med det digitale at det væltede ind over os og
hvad vi gjorde og i dag er
især i forhold til vores børns trivsel
er nogle mennesker der er på vej til at kunne lære videre nu
den generation jeg selv er ud af var der ingen til at hjælpe os nærmest
tværtimod stod underviserne selv lige og havde fået en ny
om noget der minder om digital dannelse så
kan styrke læreruddannelsen så de kan komme ud og hjælpe vores
at håndtere det digitale
rigtig klogt at man bare begynder at tænke over hvorfor vi skal have det digitale
hvis man er i tvivl så lad være
beskrivelse af at der skal være noget kvalitetssikring
definerer hvad der er kvalitet for
lad os snakke om det så det jeg prøver at sige er
også i satspuljen det er et fantastisk eksempel på de mange puljer vi har
jeg oplever at det er noget undervisningsministeren også har fokus på og jeg tænker at den bedste udgang for det her forslag som jeg egentlig hører at mange er interesseret i vil være at vi sætter os
blive enige om noget man skal sætte i gang for at undersøge hvordan vi undgår
kommuner gør sig selv til ipadkommuner uden
fuldstændig bestemmer præcis hvad
hvordan vi kommer videre med det i min optik kan man gøre tre ting man kan
at blive enige om nogle punkter man kan bede ministeren om at indkalde til en forhandling
man kan ændre b forslaget så der står at man indkalder til forhandlinger om det
vi stille og roligt sætter os sammen og prøver at diskutere om der er noget af det her vi kan blive enige om og hvad
nu jo relativt ny i folketinget jeg har haft min første periode her og jeg har faktisk tit
lidt man gør for personer med handicap når det kommer til uddannelse jeg har ikke vidst særlig meget om området
en rigtig svær økonomisk situation at de her
eller andet vanvittigt krav om at de skal
de har en fysisk skade at de at
få den hjælp som de helt åbenlyst er blevet visiteret til
fordi de er inde i uddannelsessystemet at dem her efterlader vi lidt til sig
selv efter de har taget starten på en uddannelse
ting hvor man bare tænker det giver jo ingen mening hvis vi gerne vil have at alle mennesker i danmark har gode forudsætninger for at tage en uddannelse
dansk folkeparti har gjort et rigtig glimrende arbejde ved at prøve at samle op
på nogle af de ting som man helt åbenlyst burde ændre på og jeg synes det er
god idé at lave en handlingsplan for så at få ændret på det så flere mennesker får forudsætninger for at tage en uddannelse jeg tror det bliver svært med en
udløbsdato allerede inden nytår
skal til hvilken dato der så skal på for at det realistisk set kan lade sig gøre men forslaget som det ligger er et
godt forslag som jeg tror kunne komme rigtig rigtig mange unge der
under lønnet praktik på uddannelsen til
vi synes også det er fint at man giver hjemmel
praksissen og jeg synes egentlig at det ligesom det
det fungerer på i dag de studerende er bekymrede for om
hjemmel til den praksis der allerede er og så ville det naturlige jo være at finde ud af hvordan
kunne være spændende at undersøge men lovforslaget som det ligger synes vi er fornuftigt
det gør os alle sammen rigere og friere derfor ser sf også
grundforskningens årlige uddelingsramme øges vi synes det er vigtigt at vi styrker vores eliteforskningsmiljøer
indset at etableringen af nye tiltag i det her
flere midler hvis de nuværende aktiviteter samtidig skal videreføres
havde vi jo en lang debat om omprioriteringsbidraget
fokusere så meget på det men det understreger i virkeligheden den pointe som vi også havde der
hvis man har nogle ambitioner for et område så koster det og så går det ikke
det er heldigvis ikke logikken i det her lovforslag
er optaget af at skabe fleksibilitet for de studerende og jeg oplever egentlig det her uddannelsesloft som værende fuldstændig utidssvarende jeg ved ikke om ministeren kan huske det men uddannelsesloftet blev faktisk vedtaget den dag hvor
statsministeren var ude at fortælle om disruptionrådet som
det der med at man tager en uddannelse og man den resten af livet hører fortiden til altså jeg mener også at det her uddannelsesloft hører fortiden til og at det kommer til det
der hedder emil der bliver socialrådgiver
arbejder med det i et år finder ud af at han gerne vil være skolelærer vi mangler dygtige skolelærere
af at han brænder for at undervise børn hvorfor skulle emil ikke kunne gå hen og tage en
der er en meritlæreruddannelse og er en skolebaseret læreruddannelse i begrænset omfang hvad hvis en skolelærer være socialrådgiver finder ud af at man kan gøre en kæmpe forskel som socialrådgiver hvorfor skulle vedkommende så ikke have lov til det
og ministeren sagde at ministeren var klar til en dialog om det det her forslag handler om at indkalde til forhandlinger om en dialog
at der skal findes en alternativ finansiering
jeg hørte det som om ordføreren sagde
med henblik på at prøve at få indkaldt til de her forhandlinger om at afskaffe loftet allerede før et valg og hvis ikke
rød blok jo gøre det efter et valg
ordføreren synes at uddannelsesloftet er sundt
sådan set være meget ærlig om fra start men ordføreren siger så
jeg kigger lige ned på min skærm her så jeg citerer ordføreren rigtigt at hvis det fører til en adfærd hvor man ikke gennemfører sin uddannelse
sætte os ned og diskutere det
det for beviser eller hvad er det der skal til for at ordføreren siger så lad os sætte os
opfordrer til i det her beslutningsforslag
sagde at hvis det her fører til en adfærd hvor de studerende dropper ud
det hænger sammen studienævnene siger er sådan det hænger sammen frafaldet er steget vil det så sige
ikke længere mener at hvis det fører til den slags adfærd så skal vi droppe
spekulerede over da de gjorde det hvorfor gør i det det er jo om lang lang tid men det gjorde de altså så så det jeg egentlig godt kunne tænke mig at vide
om venstre så kunne være indstillet på at undersøge nærmere
påvirker det her de studerendes trivsel
mindre undersøgelse ude på universiteterne af hvad
lette og ubureaukratiske løsning vil være
man laver jo normalt store ændringer af uddannelsesområdet med
og studievejlederne havde mange steder siddet og vejledt forkert
derfor jeg synes det kunne være lidt interessant at få en undersøgelse af det hvor man decideret spørger derude hvordan det her har påvirket livet for de studerende og det tænkte jeg
men noget så pragmatisk som et oplæg til forhandling
et forslag der handler om at indkalde til forhandlinger for at se om man kan afskaffe uddannelsesloftet se om man kan blive enige om en finansiering
at la nu hvor de ikke længere
ville være med på men det lyder ikke til at man har kunnet presse regeringen til
ordføreren er opmærksom på at det ikke er selve loftet jeg foreslår afskaffet
at las politiske ordfører var ude på de sociale medier forleden og sige hvor vigtigt det var at få afskaffet uddannelsesloftet
være nærliggende at la selv pressede tempoet lidt i vejret så hvis ikke nu så hvornår fristes jeg til at spørge hvis det ikke bliver før et valg vil man så være indstillet på straks efter et valg at sætte sig sammen og forsøge at
hun at hun egentlig gerne ville hjælpe til på de danske hospitaler for hun kan se
presset og det var svært under flygtningekrisen at kommunikere med og
så tænkte hun at når hun var færdig med de arabiske studier ville hun gerne være sygeplejerske men selv om vi mangler sygeplejersker i
kan hun ikke blive det
fysioterapeut og hun har i
men selv om vi kommer til at mangle læger og kirurger
der har en drøm om at læse psykologi og som startede på dansk med sidefag i psykologi i håbet om så senere at komme ind på psykologi
mulighed har man lukket ned for
som flere ordførere har sagt har vi jo stået her før og har haft den her debat og
igen og igen og igen indtil det her uddannelsesloft bliver afskaffet
jeg sikker på det gør hvis ikke nu så efter et valg men det som jeg også synes er sket siden sidst
socialdemokratiet har været ude at sige at man
ligesom mange andre ordførere har sagt det
vi presser de unge og at de unge er
indefra og udefra og det vil man ændre på
staten der skulle bestemme hvor mange uddannelser man skulle tage for studerende er frie tak til la jeg mangler lige at se lidt handling men jeg håber det kommer
vi har fået flere målinger ude fra universiteterne vi har fået flere målinger fra
nogle af dem der repræsenterer de studerende der viser at uddannelsesloftet har en negativ effekt på de studerendes trivsel så jeg synes egentlig der er
være svært at lokke det ærede folketing til at stemme
forslaget som det lå hvis jeg bare foreslog at afskaffe uddannelsesloftet
lokke mine meget pragmatiske kolleger med
til at gå ind i nogle forhandlinger og sige at kan vi finde en alternativ finansiering kan vi måske afskaffe uddannelsesloftet det er
en afskaffelse af uddannelsesloftet men simpelt hen bare om en fælles tilkendegivelse om at vi kunne gå ind i det forhandlingsrum hvor vi afskaffer uddannelsesloftet men ikke engang det var der opbakning til
ministeren siger at vi har rigtig rigtig god vejledning i danmark og derfor er der måske ikke så stor grund til at være bekymret problemet er bare at man har skåret på
var vi endda selv med til bare så der er meldt rent ud her skar man på vejledningen og faktisk har der været rigtig mange undersøgelser efterfølgende der
at vi ikke får vejledt på den måde vi skal at der er rigtig mange unge der slet ikke ved når de bliver vejledt og at vi har en hel gruppe af dem der er uddannelsesparate som ikke bliver vejledt dem på ungdomsuddannelserne modtager nærmest ikke nogen vejledning og hver gang vi snakker om
indføre vejledning efter en endt ungdomsuddannelse bliver det bare afvist så jeg ved ikke hvor
rigtig mange studerende der kom i klemme på grund af manglende vejledning så siger ministeren at det er meget få og en anden ordfører siger at
været særlig populært at tage to uddannelser hvad er så problemet
stress og som ikke er godt for vores uddannelsessystem og som strider mod statsministerens egen tænkning om at man skal kunne uddanne sig hele livet
at de studerende skal lade være med at tro at det lige præcis rammer dem lad være med at tro at
derfor mener jeg at uddannelsesloftet rigtig godt sted at starte
udvalgsbehandlingen og prøve at få skrevet en eller anden form for beretning
en betænkning og der kunne
sammen markerer at det her vil vi ændre efter et valg jeg håber egentlig at liberal alliance
der både på deres sommergruppemøde og på sociale medier og alle mulige andre steder har sagt at det vil de også
netop fordi jeg håber og tror på at liberal alliance vil være med til
to kandidatgrader
intet har med hinanden at gøre nemlig filmvidenskab og sociologi i nogle perioder har jeg levet af den ene grad
perioder har jeg levet af den anden og det er nok mest den sidste jeg har levet af men uanset hvordan og hvorledes ville jeg ikke være
jeg havde begge mine kandidatgrader og det har været til utrolig stor gavn både for mig som person person og for staten i form af skatteindbetalinger jeg tror jeg vil gøre det til en tradition at læse det meget rammende citat op
derfor skal der også gribes ind spørgsmålet er bare hvordan man griber ind mod fravær og det vi har
her regelændring er at både rektorer lærere og elever synes at det
er planlagt en heldagsekskursion
så har en enkelt time og så får de fravær for det ene selv om de jo passer deres studier det er jo ikke gennemsigtigt
enorm stor forskel på transportforholdene jeg kommer fra køge og er lidt forskel på transportforholdene for de elever
dem der bor på nykøbing mors så så mit mit spørgsmål går til at starte med
er gymnasier der begynder at registrere toiletbesøg og
det indtryk at lærerne faktisk slår ned på fravær jeg har egentlig det indtryk at hvis der ikke var en god grund til at eleven kom for sent altså hvis man ikke kom for sent på grund af noget man ikke selv kunne gøre for
ministeren laver de her regler og ja de er meget meget simple det er rigtigt man får fravær uanset hvad der er årsag
hvorfor ikke gå ind i et partnerskab med dem og forpligte dem til at nedbringe fraværet inden man laver nogle meget meget stive regler som gør at det
lave en nuanceret indsats og så igen hvorfor ikke også
nogle indsatser i gang og gøre det der faktisk virker
skabe et fedt og godt studiemiljø hvor man tager hånd om
kroner årligt når evalueringer viser at unge med flygtninge og indvandrerbaggrund opnår et stort dansksprogligt fagligt socialt og personligt udbytte af et efterskoleophold og får større viden om det danske samfund og de danske traditioner
at være på en efterskole det at være på en efterskole
du kommer ind i et fællesskab med andre unge
møder undervisere og er et sted hvor du bare hengiver dig til
der er mange indvandrere og efterkommere der ikke har noget netværk er der noget man får på en efterskole så er det et netværk så
af nøglerne til at hjælpe integrationen på vej er efterskolerne og højskolerne og de andre bevægelser som har skabt dannelse og gjort os mere frisindede gennem tiden
meget overrasket over det her faktisk fordi
jeg tidligere har set at ministeren nærmest ville udvide de økonomiske muligheder som efterskolerne havde for at løse integrationen
ministeren var tidligt ude at fremlægge en frihedspakke hvor der faktisk
så derfor kom det meget bag på mig at man nu vil gå den helt modsatte vej og forringe mulighederne
at det er fortvivlende at unge mennesker med migrantbaggrund ikke får lov til eller mulighed for at komme på
efterskole og at flere indvandrere skal have adgang til landets efterskoler
som ligesom var målrettet netop den indsats tror ministeren så
de familier der har færrest penge har sværere ved at komme på efterskole men så har vi altså den her særlige indsats som vi snakker så meget
børn med indvandrerbaggrund som ville have så godt af at komme på efterskole og der må jeg bare spørge igen når man skærer ti million
på efterskolernes indsats til netop at sørge for
tror ministeren så
hvem der kommer men også for det arbejde som efterskolerne kan gøre tror ministeren ikke det bliver sværere for efterskolerne både at lave god undervisning til den her målgruppe men også at lave det opsøgende arbejde som ministeren snakker om
tænkt over det her med om der er voksne nok i daginstitutionerne det var en pædagog
voksne nok
bupl viser at det faktisk sker ganske tit i gennemsnit en time om dagen
pædagog og jeg og jeg har meget svært ved at forestille mig hvordan man skal kunne nå rundt til alle børn og lytte til dem trøste dem være hos dem lege med dem
står alene med med så mange børn
det bekymrer mig og derfor foreslår vi i sf egentlig det
pædagogerne også selv foreslår nemlig at vi laver en minimumsnormering det har man jo for eksempel i folkeskolen hvor man har et klasseloft
være en grænse for hvor mange børn der kan være til én voksen
fik de penge igen og igen og igen og i øvrigt var det ikke kun fem hundrede million
og halvtreds million kr som man kunne bruge igen og igen og igen ude i kommunerne
på grund af krisetid men ministeren svarede
set ikke på mit spørgsmål synes ministeren det er en god idé at lave en minimumsnormering ligesom man har et klasseloft i folkeskolen så vi
vil være indgreb i det kommunale selvstyre at lave en minimumsnormering men du har jo et klasseloft i folkeskolen er ministeren så imod det jeg noterede mig også at ministeren
lave en regel for hvor mange der skulle være i ydertimerne i daginstitutionerne fordi vi kan se
det er da mere et indgreb i det kommunale selvstyre end det vil være at
et minimum antal ressourcer som man selv kan råde over ude lokalt hvorfor vil man ikke lave en minimumsnormering når man gerne vil
forslaget som handler om
skal have det godt i det her land og når vores mål er at de børn vi sender i folkeskolen
komme ud af folkeskolen og have haft en god tid
skal vi også sørge for at de får den hjælp de har brug for jeg opfatter det her forslag om at styrke klageadgangen
at drille enhedslisten lidt fordi vi
hvis børn blev mobbet og det argumenterede
rigtig godt at man på det her område synes at det kan være en god idé at styrke rettighederne
jeg deler egentlig enhedslistens opfattelse at der efter to tusind og tolv lovgivningen
er sket et skifte det er sådan at vi har en i sfs folketingsgruppe
at det man oplevede i hendes ppr
den type hjælp børn kunne få hvis de havde
det var meget svært at kontrollere om børnene rent faktisk fik den hjælp som de
skoledagen til at hænge sammen uden at skulle hæve lærernes gennemsnitlige undervisningstimetal og skærpe deres forberedelse
så er et af de steder hvor man kan tage nogle penge selv om man ikke burde gøre
heller ikke gøre det børn med handicap der ligger under
kæmpe for at få den hjælp de har brug for fordi det er en del af et økonomisk spil ude i kommunerne derfor synes jeg at det er et spændende forslag
som jeg vil sige i forhold til processen med forslaget som det også
der vil vi også bære det med ind og forsøge at ændre det
jeg var integrationsordfører og vi derovre ændrede en lov
havde betydning for mange valgte vi faktisk at sende forslaget i høring
kan man også hvis man vil fra et udvalg sende et forslag i høring
forhold til den drøftelse man så senere også kunne have
forligskredsen jeg synes at den drøftelse vi skal have også handler om den her klageadgang altså skal der være et eller andet krav
en spændende diskussion som jeg synes vi skal tage argumentet fra
der kommer vanvittig mange klager fordi man som forælder
så vi er ikke så nervøse for det men synes det er noget vi skal undersøge
dem der sidder derude så samlet set jeg synes det godt forslag jeg synes vi skal
få snakket med med skoleverdenen om det og så håber jeg at vi kan få kvalificeret det eller lavet en debat der fører til at man kan få lavet nogle ændringer i forligskredsen det vil vi i hvert fald være indstillet på i sf
har det ikke gjort så vidt jeg ved på klageorganet og jeg tror heller ikke
jo noget af det vi kan undersøge
er det normalt sådan på folkeskoleområdet at alt der ligesom ændrer ved folkeskolelovgivningen er bundet af folkeskoleforliget og så skal alle være enige og det kan være en ulempe
så skal man jo have alle med men det kan jo også være en fordel for folkeskolen fordi det betyder at der måske ikke kommer de her store svingninger hele tiden og og at folk som jeg ikke altid
det her forslag i forhold til forligsreglerne
for eksempel usa men men i sig selv mener jeg ikke det er en uhensigtsmæssighed altså jeg mener at skolevæsenet skal finansieres i danmark så hvorfor er det uhensigtsmæssigt hvad er det der fungerer godt i dag feks som som ikke vil kunne fungere i fremtiden jeg
bedre økonomiske vilkår fordi man får støtte fra lande der ligger uden for europa der
hørt noget sådan konkret eksempel på et rigtig
samarbejde der er i dag som vil forsvinde med det her forslag jeg
nogle lande man ikke kan få tilskud fra længere men kan ministeren sige noget konkret om
sige hvad sf tænker om det her forslag i sf har vi
enormt vigtige for danmark især friskolerne
alternativ til den folkeskole som vi også holder meget af men vi synes det er godt at der er mulighed for at lave et pædagogisk alternativ friskolerne er med til at
nærmest sige eller i hvert fald at få inddraget nogle forældre der tager rigtig meget ansvar for deres
friskolerne er en del af dansk skolehistorie og
skal det blive ved med at være vi skal passe på dem
jeg tror det var christen kold der sagde
varsomt thi her bliver mennesker til
det altid når vi laver skolepolitik og derfor har
lige så meget som friskolerne privatskolerne skal have frihed lige så meget
også indrette lovgivningen på en måde der gør at vi passer på vores børn
sf allerede tilbage i seksten da vi diskuterede religiøse forkyndere
friskolerne og privatskolerne i anden omgang
styrkede det igen med en ny pakke
flere uanmeldte besøg og det fik vi også igennem for
rigtig godt og det gør langt de fleste har intet at frygte når der kommer tilsyn på besøg
var ret svækket derudover
en rigtig god idé et forbud mod anonyme donationer men allerede under forhandlingerne sagde vi faktisk at vi
forbød udenlandske donationer hvis man kunne finde
en ordentlig model for det det er også derfor at sf kommer til at være for det her forslag altså vi mener ikke at skolevæsenet i danmark skal finansieres af fonde
i andre lande altså skoler i danmark skal finansieres af danske statsborgere
der flere grunde til det handler om
man så har lavet en ganske særlig ordning med med en koblingsprocent hvor man kan have brugerbetaling hvad vi også kan være lidt skeptiske over for men som vi ligesom har accepteret fordi det er en særlig konstruktion
fordi det er en brugerbetaling der bliver betalt af danske forældre
sender penge af sted til en skole eller når en islamisk
meget stærk religiøs muslimsk fond sender penge af sted
lige kan finde det springende bevis betyder det så at der ikke sker noget
nogen snak hvis de for eksempel ejer bygningen
giver forskellige vilkår for privatskolerne og friskolerne altså de friskoler og privatskoler der har stærke pengetanke i ryggen
har enormt meget bedre forudsætninger for at levere gode skoletilbud til
vores børn end andre har og jeg synes at
det her forslag er udmærket jeg sagde til forslagsstillerne
at debatten i dag har vist at det her er det rigtige at gøre jeg synes ikke at der har været nogle gode argumenter for ikke at gøre det
at stemme for beslutningsforslaget hvis det bliver sat til afstemning
danske skoler skal finansieres i danmark altså at der skal være råd til
at sørge for at vores børn får et godt skoletilbud det skal ikke være afhængigt af hvilke pengetanke man har i ryggen og så har jeg slet ikke nævnt de fordele der er i forhold til at undgå at man bliver blandet ind i
ordføreren til om en bedstemor ikke
være danske statsborgere nej selvfølgelig må man da gerne det det er jo heller ikke det der ligger i forslaget og
men friskolerne ude på landet står i en helt anden situation end privatskolerne inde i storbyerne hvor det vælter ind med elever de friskoler som tager rigtig mange elever med særlige behov de har en helt anden situation end privatskolerne
i storbyerne kan man se i statistikkerne
ja vi vil gerne arbejde videre med hvordan vi kan sikre mere lige
det synes jeg ikke man skulle vurdere beslutningsforslag på
de skoler som har været med i det er der fire og tres skoler ud af en hundrede og fire
har forsøgt at gøre en indsats men som ikke er lykkedes med at hæve elevernes karakterer
står med en ekstraregning fordi de har gjort noget ekstra men
hundrede og fire skoler som får ekstra penge resten går i finansministeriets kasse og så er mit spørgsmål
hvis man virkelig vil give folkeskolen et løft hvorfor
ikke bruge alle pengene man har sat af på folkeskolen
passe på det kommunale selvstyre så er vi nu helt tilbage til at ministeren
at de er historisk dårlige altså vi har set adskillige sparerunder ude i kommunerne vi har set en national kampagne med pædagoger der i afmagt deler
alene med tre og tyve børn eller sytten børn fordi de vil vise hvor dårlige normeringerne er og nu står vi i folketingssalen og diskuterer ikke penge og
dårligere i vuggestuer med helt op til to børn mere per voksen
det er jo det der er resultatet når der ikke er voksne nok
det der gør at mange af dem føler sig afmægtige de vil så gerne de her børn men de føler ikke
helt godt ud med de normeringer ude i daginstitutionerne så jeg vil bare gerne høre ministeren mener ministeren at der er voksne nok omkring børnene ude i daginstitutionerne
at lægge nogen ord i munden men det det som fru mette frederiksen sagde var at det er meget svært at lave relationsarbejde med børnene
fru mette frederiksen sagde egentlig også at hun ikke var religiøs
et klasseloft i folkeskolen så hvorfor egentlig ikke også have det i børnehaven så hvad er det der gør at man nu alligevel er gået tilbage
besøger ofte de kommuner der har det rigtig svært også økonomisk men selv i de kommuner der har ret meget på kistebunden er dårlige normeringer også et problem
gerne forfølge det fru mette frederiksen sagde
ordføreren nu hvor ordføreren og ordførerens parti går lidt tilbage til standardpositionen hvorfor
det bliver et mere og mere populært tilbud rundtomkring
modsat nogle af daginstitutionsmiljøerne som opleves som større og er færre voksne til børnene det er netop derfor vi
det her forslag om minimumsnormeringer
vil betyde at man holder sig til minimumsnormeringen og at kvaliteten derved vil blive dårligere
vi foreslår så vil det være et samlet løft i hele landet der er ikke nogen steder hvor det vil blive dårligere og man vil stadig
over minimumsnormeringen hvis man vil det så den bekymring forstår jeg ikke helt
i folkeskoleforligskredsen vidt jeg ved går de også ind for et klasseloft fordi man siger at der skal være
børn per lærer hvorfor skal der ikke være et
er der behov for det vi ved hvor vigtige daginstitutionerne er vi ved hvor vigtig den tidlige indsats er ordføreren har været en af de mest aktive kræfter i indsatsen med de nye læreplaner
ved hvor vigtig den tidlige indsats er så jeg kan ikke forstå hvorfor
voksne nok til børnene og det er en rimelig afgørende diskussion
hvis man vurderer at der er voksne nok til børnene
grund til at diskutere minimumsnormeringer alt det vi ser læser og hører peger på at der ikke er voksne nok altså undersøgelserne også den nye normeringsundersøgelse
at stå alene med børneflokke på sytten flere gange på en dag
den her store kampagne for pædagoger der som
er ordføreren egentlig af den overbevisning at der er et problem
i normeringsstatistikken medregnet sådan nogle mellemledere og alle der ved hvad mellemledere laver
ikke nede og trøste og kramme og skifte
ind for kommunalt selvstyre det gør sf også men vi mener at der er steder hvor vi siger at
klasseloftet og så vidt jeg ved går venstre da ind for et klasseloft hvorfor er der forskel på et klasseloft og en minimumsnormering for
det mener vi i hvert fald at der er ordføreren siger at
det kommunale selvstyre og at man ikke vil lave detailregulering af lederne jeg vil faktisk vove at påstå at en minimumsnormering vil være en frihed
vi foreslår ikke præcis hvordan man skal bruge ressourcen vi siger ikke ligesom regeringen
lufte tanker om at de skal bruges i afslutningen af dagen eller tidligt på dagen vi siger ikke engang hvem de skal ansætte vi giver dem bare en minimumsressource det tror jeg giver mere ledelsesrum
hvor der er mulighed for at udvikle fordi økonomien er så stram
ordføreren siger at
set godt forstå men hvad tænker ordføreren så om de mange fagfolk
sådan set også lederne så det er vel i
nogle mennesker der er rimelig vigtige at lytte til hvis man vil have et indblik i hvad der er af kvalitet
have en bund for hvor mange ressourcer der er til voksne i deres børns daginstitutioner tror ordføreren så at vennerne ville
hvis dagtilbuddene i danmark
et pædagogisk tilbud så skal der være tid til at man kan lege at man kan lære
at man kan
der er min påstand
forældrene at det kan man ikke med de ressourcer der er til rådighed i dag i starten af min valgperiode var jeg ude i
til at arbejde i en folkeskole og der kommer der trods alt vikarer
sådan fungerer det ikke her
jeg altså er alvorligt bekymret for at de mange ambitioner vi har for dagtilbuddene
dagtilbuddene skal være mere end bare pasning
sted man placerer sine børn og hvor det koster en formue og så bliver de hentet igen
råber vagt i gevær og deler skilte som spreder sig på de sociale medier i
så bliver jeg bekymret når børnehaveklasseledernes forening
de børn der kommer nu er mere skrøbelige fordi de er vant til at kæmpe om kontakten med de voksne så bliver jeg bekymret og når jeg ser statistikker ikke kun fra to tusind og ni
ikke kun fra to tusind og femten
men helt tilbage fra nitten seks og firs der viser at det bare er gået nedad igen og igen
selvfølgelig er der udsving og man manipulerer jo altid med statistikker og man bruger kun de statistikker som man selv synes passer ind i ens formuleringer men det der er det grundlæggende billede og som alle peger på
at der er sket en kvalitetsforringelse hvis der måles på antallet af voksne ude i de danske dagtilbud
det synes jeg ikke hænger sammen og derfor kommer sf til at kæmpe for at der bliver indført minimumsnormeringer i danmark vi har det som et af vores femten krav nu spurgte fru anni matthiesen
spændende at diskutere børn jeg sagde jo at jeg
vi er slået lidt tilbage til start i hvert fald i diskussionen om minimumsnormeringer
brug for det jeg synes ikke ministeren anerkendte at der er for få voksne
har gjort så har man sagt er meget dyrt at indføre minimumsnormeringer
er bekymrende hvis ministeren ikke mener at der er for få voksne derude
et skræmmebillede jeg synes vi har fantastisk gode dagtilbud rundtomkring
for få voksne og jeg hører egentlig dem der sidder derude og arbejder med det inklusive lederne sige det samme ministeren siger at det er at holde os alle sammen for nar at bilde bilde os ind at vi kan lave minimumsnormeringer men det mener jeg ikke det er altså det her koster en
til sammenligning har herre anders samuelsen gået rundt og brilleret med budskabet om at de har givet skattelettelser for en milliard
har gjort det det er bare ikke det vi vil med danmark
milliarder nye kroner ud i nogle dagtilbud som vi ved mangler ressourcer og hvis man lægger den her bund som vi foreslår vi lytter gerne
føre til et fald i kvaliteten og vi vil ikke
bruge mere end det minimum der findes jo også kommuner
vil have et lavere klasseloft det kan man fortsat gøre
da ordføreren såede tvivl om hvorvidt df overhovedet
ind for det loft der er i dagplejen jeg gik ind med et håb om at få minimumsnormering i dagtilbuddene
socialdemokratiet som jeg synes
lidt rundt fra dag til dag
et klasseloft og hvad er så egentlig logikken i ikke at have en minimumsnormering men når det kommer til stykket og man står inde i folketingssalen er det alligevel kommunerne der står med aben og skal løse det problem
et ord og hvor det ikke er nok med pæne ord på bupls kongres men hvor man faktisk må gøre noget
så siger las ordfører at la frygter det vil være en detailregulering
jeg slet ikke nævnt det paradoksale i at børne og socialministeren har været ude og tale for at man med lov skal regulere
kommentar til fru lotte rod
bare være drømme vi rykker ret hurtigt vores regering
regeringen har givet flere penge til det her område og har lagt rigtig gode ambitioner frem jeg tror der kommer en massiv bevægelse
at der skal være et minimum for antallet af voksne til vores børn og jeg glæder mig til det sker
og som vi har sagt offentligt
her bliver afgørende for vores samarbejde vi kommer ikke til at deltage i en ny rød grøn regering
vi rigtig gerne vil hvis ikke man løser de her udfordringer med at der
ikke er voksne nok til børnene
jeg bare sige at der ved en ordfører for et ansvarligt venstreparti jo godt at
lysten til at lave en finanslov eller om viljen til at indgå i et samarbejde med ministeren så nej vi kommer ikke til at sætte hele det rød grønne flertal på spil for det her men vi kommer til at sige at det er afgørende for den måde vi kan samarbejde efter et valg
de femten krav som vi har med når vi skal ind og forhandle om en regering og det håber vi på og forventer
at vi skal får vi ikke det her igennem kommer sf til at vurdere hvad
skal være støtteparti skal være kritisk støtteparti
skal agere over for ministeren kan være med i en finanslov altså det er jo de redskaber man har som støtteparti
men det at det er et af de hovedkrav vi tager med ind når vi skal forhandle vil være noget helt nyt i forhold til hvad partierne normalt hiver med ind når man forhandler regering i danmark
i dagplejen det er jeg glad for og
med videre i forhold til antallet af hænder og hvilken uddannelse
vi lagt op til voksne og har sagt at vi ikke vil definere præcis hvad det er for en faggruppe både fordi det har en konsekvens for
er godt at lederne og byrådspolitikerne sammen kan vurdere hvad
for vores støtte er at vi også laver en endnu bedre normering i dagplejen
det var en virkelig god tale og det jeg syntes var
ministeren ikke placerede sig der hvor ministeren sagde at det bare er sådan at det er de unge der selv må løse det her jeg tror både på at der sker noget inde i de unge som vi må arbejde med men jeg tror også på at der er nogle strukturer som vi må arbejde med og som presser de unge og jeg
godt lide at ministeren også så på det på den måde
megagodt at vi nu kommer til at diskutere karakterskalaen og jeg ser det også som en anledning til at skrue ned for presset på de unge men hvornår kommer vi til det
for talen nu har vi jo en lang debat foran hvor vi får anledning til at diskutere mange emner og vi får også lov til at stille ministeren spørgsmål igen
jeg vil starte med at stille et ret åbent spørgsmål til ministeren som jeg har tænkt en del over nu har jeg hørt ministeren snakke meget om den her perfekthedskultur
og det som bekymrer mig når jeg hører ministeren tale er at det lyder meget på ministeren som om perfekthedskulturen ligesom er noget de unge selv må klare og selv må tage sig af
der er noget i vores system som bidrager til at de unge får den her perfekthedstrang
være nogen former for dimensionering skal det være sådan at alle studerende kan læse lige præcis det de gerne vil
jo også lidt bekymret for hvis der kommer rigtig mange
på en gang og der ikke er et arbejdsmarked til at aftage dem
være med til at trykke lønningerne så skal der overhovedet ikke være nogen regulering af hvad man kan læse
nu er i den der arbejdsgruppe er at det kommer til at bygge mere på optagelsesprøver og så videre men i forhold til det her spørgsmål om dimensionering
det mere ud end man har gjort men jeg synes der skal være en form for grænse
nogle unge ud på et arbejdsmarked hvor man ikke kan aftage
og det strider jo mod den der ideelle tanke om et frit optag det var egentlig mest det dilemma jeg
nu siger ordføreren at ordføreren ligesom tror at der er en perfekthedskultur og ordførerens egen minister har
er det der forårsager den perfekthedskultur og hvordan ændrer vi på den igen
og en meget vigtig debat der handler om de mange pressede unge
en debat om hvorfor de bliver presset hvad det er der presser dem og det tror jeg ikke at der er nogen der har alle svar på men jeg tror at vi kan komme lidt tættere på ved at lytte