syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
den forskel synes jeg ikke giver nogen mening og det er så uanset om
derfor er jeg også bare så meget obs på at
den her mulighed nu vi er enige om at vi skal gøre noget ved det her der ligger
måske forskellige finansieringsmuligheder
et vigtigt forslag fordi vi står med et reelt problem det ene reelle problem er
det er blevet sværere at købe hus derude
det her er et interessant svar på den anden reelle udfordring er
at der kommer flere privatskoler
den opfattelse at det er ærgerligt når der er færre og færre børn der er en del af vores fælles skolevæsen
i en privat og friskole hvordan løser man
der er så et forslag her om at lave lave lokale folkeafstemninger og som udgangspunkt
jeg sådan set positiv over for lokale folkeafstemninger fordi
medindflydelse men jeg har nogle ting som jeg synes er vigtige at få afklaret og også nogle ting
synes jeg er nødt til at rejse når man har sådan en folkeafstemning om en skolelukning vil det så altid være barnets tarv der er i fokus vil det altid være skolen og skolens ve og vel
jeg har været med til at lukke skoler også skoler hvor der ikke kom nogen andre skoler igen hvor elevtallet var så langt nede at det simpelt hen ikke som byrådsmedlem i min optik kunne forsvares at lade den skole være åben
bevare det kommunale selvstyre for selvstyrets skyld vi skal gøre det
at vi har lokale byrødder
mig at gå i en dialog med dem men jeg synes at den kattelem der handler om at man så efter et valg vil kunne træffe den samme beslutning hvis der er brug for det er interessant
økonomien i det her
byrådet har besluttet at den her må lukke der er måske så så lavt et elevtal at at skolen er rigtig dyr
sidste ende hvis pengene følger eleven at der er rigtig lidt penge til at lave undervisning for
holde skolen åben hvad er det så for en undervisning eleverne skal modtage indtil et nyt kommende byrådsvalg
er den så så skrabet fordi der ikke er penge nok ude i det lokalområde og der er nogle kommuner der er pressede på det her at vi ikke kan være den undervisning bekendt
er nødt til at overveje ordføreren
forslaget spurgte hvad man kunne gøre ved det her jeg sådan set at vores parti er enig i
kan sikre at folkeskolen generelt får en bedre økonomi
mere lige vilkår mellem privatskoler og folkeskoler
nogle veje man skal arbejde hen imod så alt i alt
nærdemokrati fordi det kan være med til at løse nogle problemer ude i landdistrikterne men jeg har også nogle punkter som jeg synes jeg skal have svar på
når jeg er rundtomkring på skolerne hvorfor var det nu egentlig at i gjorde skoledagen længere der er især mange folkeskoleelever
der var afgørende i forhold til at sige ja til at gøre skoledagen længere at man fik flere timer i dansk og matematik
de stadig glade for at der er mere fordybelsestid i dansk og matematik de føler ganske enkelt at de kan nå længere
der var et ønske om at man havde flere timer til det der i vores optik var aktivitetstimer
fagfaglige men hvor man ligesom havde noget undervisning hvor man kom
tur for at se tingene man fik folk ind for at fortælle ting man havde et samarbejde pædagogerne og lærerne imellem der var et ønske om at bringe noget nyt ind i folkeskolen
det vil sige at når der er længere tid i skolen
er der mere tid sammen med voksne der tager sig af en der er mere tid sammen med kammerater
sjovt at være sammen med en
er mere tid et sted hvor der er organisering for livet og det betød meget for mange af de
for eksempel arbejder på heldagsskoler også heldagsskoler før man lavede folkeskolereformen for eksempel i odense
der har været rigtig meget snak
er skoledagen blevet for lang
jeg synes det kommer meget godt til udtryk ved den måde frustrationen over skoledagens længde har udviklet sig på
igen ved at gøre lektiecafeen obligatorisk så eksploderede utilfredsheden fire og firs procent af eleverne og forældrene syntes den var for lang og jeg kan sige at der også var mange af de lærere og pædagoger som jeg repræsenterer
den var blevet for lang jeg tror at følelsen af at skoledagen er blevet for lang
sammen med at vi ser et skolevæsen der i min optik bliver mere underfinansieret og det vil sige at der er mindre tid til at tage ud af huset der er mindre tid til at lave det stærke lærer pædagog samarbejde der er mindre tid til at få spændende personer ind og
løser man så det er det her forslag løsningen altså i starten af min valgperiode var
det hele sig nok for så har skolerne jo friheden til at veksle hvis de vil det
de radikales ordfører og måske også
timer eleverne blev undervist og at det i mange kommuner også handlede om økonomi og at man ville give en garanti for at eleverne var stillet nogenlunde lige derudover
har § seksten b også den uheldige effekt at den er med til at udhule normeringen i sfoen
at forligskredsen som sf er en del af
man bruge på at finansiere et lavere klasseloft end det der er i dag
lidt kortere men det synes jeg er vigtigt er noget der bliver besluttet i enstemmighed blandt folkeskoleforligskredsen partier for ellers tror
vigtigt at man står sammen bag sådan nogle beslutninger
i forligskredsen og derfor kan vi heller ikke bakke op om det her forslag om end jeg har sympati
at selv om man binder økonomien lige præcis på de midler der handler om skoledagens længde så vil der være en risiko for at det her bliver en mulighed for at spare penge
er det også muligt at prioritere det som besparelse i næste sparerunde det hører jeg egentlig også flere aktører både skoleledere og lærere være bange for
jeg anerkender at der er forsøgt at tage højde for det men jeg er
det er løsningen derfor kom vi også frem til
den model at man simpelt hen er nødt til at bruge pengene fra en afkortet skoledag på et klasseloft
det kan du ikke rykke ved
klasseloft som der er og det skal man tage højde for som kommune
fordi det var med til at finansiere folkeskolereformen jeg tror at hvis man skal lande en overenskomst som alle er glade for så handler det ikke om at vi laver et lovindgreb tværtimod så handler det om at vi stiller nogle økonomiske rammer rammer til rådighed for kommunerne
de ansatte så de kan forhandle en god aftale på plads
rundtomkring hvor man har siddet i paneldebatter og snakket med eleverne og
eleverne på nogle af de andre uddannelser hvorfor kan vi ikke få et ungdomskort nogle andre kan
når man har en anden ydelse på nogle af de andre uddannelser
noget der grundlæggende nager de unge derude
derfor synes jeg også godt man kan få det løst
at det skal være en frivillig ordning altså det må ikke være sådan at nogle af de unge som i dag har det rigtig godt med den nuværende ordning fordi de har særlige behov vil skulle overgå til en ordning der er skidt for dem
at have et ungdomskort kan få det og dem der har det bedst med den nuværende ordning kan
så jeg synes man skal arbejde videre
en beretning derudover synes jeg der er to veje man kan
at jeg mener det her blandt andet hører til i
godt at ministeren sagde at stu som udgangspunkt ikke ligger som en del af den diskussion
det kan også godt være at det ikke ligger i ekspertgruppen men selvfølgelig bliver stu og ydelserne også en del af den debat fordi de unge jo er en del af den gruppe
det er et sted hvor man kan rejse sådan en debat om ydelserne generelt og så mener jeg også at der er brug for at vi sætter os ned det kunne passende være i bedre og billigere
stuen noget andet er jo at der generelt har været besparelser på transportrabatterne for de unge i danmark
markant dyrere at tage til slagelse til vordingborg til kalundborg
jeg kommer fra og det er på et tidspunkt hvor vi gerne
nogle af de mindre byer det synes jeg er et problem kunne det være noget man tog op i sammenhæng med sådan en ordning her synes jeg det ville være spændende og det kunne jo passende være i bedre og billigere
det her er noget vi gerne vil
suen for de vandrende arbejdstagere
er fornuftigt hvis man kunne finde de penge men jeg tror at det der er behov for er at man får samlet de her mange gode forslag og får sat sig ned og sagt kan vi finansiere det her et sted hvor det rent faktisk kan lade sig gøre også med det parlamentariske flertal
og også ud i boligområderne jeg oplevede faktisk at det virkede og det viser statistikkerne jo også
hugget i granit eller hvad man siger vi er sådan set mest af alt optaget af at nogle af de ting der virkede sidste gang får lov at virke igen så jeg vil først spørge ministeren om ministeren mener at man med det der ligger nu
det arbejde som ministeren har sat i gang
det her valg som ved sidste valg eller om ministeren også frygter at man vil se en indsats
at komme ud til ungdomsuddannelserne eller ud i boligområderne hvor stemmeprocenten kan være lavere end halvtreds procent hvad jeg
der var nogle uhensigtsmæssigheder som man jo kunne arbejde videre med derude
ordføreren siger at det er vigtigt at styrke demokratiet og få flere unge til at stemme
så vil jeg egentlig bare høre hvad vil ordføreren selv gøre for at få flere unge til at stemme hvis det for eksempel ikke er ved
lidt forkælet at lave de her tiltag at ville de unge stemme
de unge jo tage sig sammen i løbet af de her tre uger og jeg er sådan set enig i at selvfølgelig burde de unge gå op og stemme
demokratiet især i de her tider
sidste kommunalvalg som jeg sagde
byrådsmedlem på det tidspunkt og det man oplevede var at valgdeltagelsen generelt set steg med seks
det var den højeste valgdeltagelse
to og tredive år på nær det valg hvor kommunalvalget og folketingsvalget lå sammen i to tusind og et
at der var markant flere unge der gik op og stemte
var det her med at man fik busser kørt ud i boligområder ud på ungdomsuddannelser og op på stationen
kan regionsrådsvalg også det ved herre carl holst det kan godt være lidt fjernt for nogle mennesker og jeg tror at det at valget var så synligt
at gode demokratiske vaner
set ikke uenig med dansk folkepartis ordfører når ordføreren siger at der kan være kulturelle forskelle der gør at det ikke
normalt at gå op og stemme til et valg eller deltage aktivt i demokratiet
at være aktive i demokratiet det synes jeg er vigtigt så har vi nogle særlige problemer og det har også været belyst i debatten både med etniske minoriteter der ikke får stemt i samme grad som deres medborgere og med unge mennesker
at fortsætte med så siger ministeren at man har sat nogle initiativer i gang og at man har lært af de ting der skete sidst det synes jeg er mere end fornuftigt
jeg også gerne kvittere for jeg kan bare godt være bekymret for om det vil være de samme muligheder der er ved næste valg når der er sket så stor en neddrosling af bevillingen
det er svært for mig at se at man kan gøre præcis de samme ting og jeg håber at kommunerne
så jeg synes det her var noget man
og kigge på jeg hører også at der egentlig sådan bredt blandt partierne er
en vilje til at tage diskussionen fordi det er mere end bare et antal millioner det er faktisk også en spændende diskussion om hvordan man får flere til at deltage aktivt
så vil jeg gerne tage til til efterretning at jeg har fået det gule kort fra enhedslisten
det her forslag uden finansiering jeg er sådan set enig i at det ikke er i orden
forslag uden finansiering men en engangsudgift på fem
mener jeg man kan finde jeg mener faktisk også det
det var et eller andet finansieringsforslag som den ene eller den anden så ikke var enig i
som argument for ikke at stemme for det oplevede vi
i folketingssalen tidligere i dag der skal nok altid være en grund til ikke at stemme for et beslutningsforslag og jeg var egentlig mere interesseret i at starte en debat om
det her er noget man kunne arbejde videre med men jeg vil gerne til udvalgsbehandlingen sikre at i hvert fald fire finansieringsforslag med et til blå blok et til rød blok et til grøn blok og et til forandringsblokken
og så kan vi jo tage debatten om hvad der præcis er brug for derfra
når jeg kigger på de ting der er skrevet om sidste valg
at noget af det har virket altså det har virket at sende de
også se ude til kommunalvalget det betyder ikke at man ikke skal videreudvikle og jeg synes egentlig også
med de gymnasier hvor der så kun kommer fire partier altså
noget man kunne arbejde videre med men jeg kan godt være bekymret for at når bevillingen falder så drastisk i forhold til sidste valg som den gør med det der ligger nu så mister man nogle af de gode initiativer som jeg
det her med at køre en bus midt ind i et boligområde eller sætte den oppe ved køge station hvor jeg kom fra var faktisk at den her pulje og hele den her kampagne startede jeg frygter at noget af det vil løbe ud i sandet
ikke forrest i prioritetsrækken det bliver ikke det her der ligger forrest
borgmesterens budgetkatalog når man fremlægger budgetforslag til næste år der tror jeg det kunne være spændende som et samlet folketing
at det gør noget at bede kommunerne om at betale lidt mere
lovforslaget betyder også at institutionerne efter anmodning fra ministeren skal indberette
man lige skal læse igennem et par gange
det kan man også høre på de taler der har været i dag og på det ønske der er om at fortsætte debatten i udvalgsbehandlingen men jeg vil gerne sige hvad jeg
med rettidig og intelligent økonomistyring det har vi også været med til at sikre i sf allerede fra da vi sad i regering men jeg kan godt være i tvivl om hvorvidt det her er en intelligent økonomistyring
jeg har jo taget noter fra høringssvarene
rummer de en del kritiske bemærkninger og en del bekymringspunkter som jeg synes at vi er nødt til at arbejde videre med det første er at mange af
er bange for at det her vil forhindre nybyggerier og opgraderinger af vores allerede eksisterende bygninger
få de samme private donationer fordi man ikke kan garantere en medfinansiering det er ret alvorligt fordi en stor del af den finansiering der finder sted i dag kommer på den måde og man snakker jo tit om at vi skal få mest ud af pengene
bureaukratimængde man skriver det faktisk selv og det er sjældent at jeg har set det i lovforslag under økonomiske konsekvenser for uddannelsesinstitutionerne og også staten står der faktisk klokkeklart at det her vil medføre større
de fælles hensigter vi har blandt partierne herinde om at mindske bureaukratiet
var det også en del af argumentet for de store uddannelsesbesparelser
man kunne mindske bureaukratiet derude og finde pengene på den måde
det synes jeg man er nødt til at kigge på det er også et problem at energibesparende tiltag tæller med fordi jeg frygter at det
så er det de energibesparende tiltag som vil blive sorteret fra det er både dumt økonomisk fordi det er en god investering at lave energibesparende tiltag og
også dumt samfundsøkonomisk
nogle der skriver og det synes er lidt interessant at forslaget
der er brug for et værn mod ufinansierede investeringer men altså har der været
også under budgetloven nu er der lige pludselig brug for det jamen hvad er den brændende platform hvad er årsagen til at man pludselig skal gøre det her andet end at det er der nogle i finansministeriet der synes er en god idé
til sidst vil jeg bare sige at jeg kan se som radikales ordfører også nævnte det at danske universiteter har stillet en række ændringsforslag og egentlig også nogle ændringsforslag som jeg synes er ret pragmatiske og fornuftige
kan det godt være at vi vil være med på et endeligt lovforslag fordi der selvfølgelig skal være ordentlig økonomistyring kan man ikke det kører man bare det her igennem
man kunne også se det på den omvendte måde
ender de små uddannelsesinstitutioner ungdomsuddannelserne med at komme i klemme fordi der vil være
i den politiske debat fylder mere og er vigtigere og som så på sigt vil betyde at investeringerne i uddannelse forsvinder væk det er nogle af de bekymringer
i høringssvarene er jo netop at lovforslaget kan være med til at forhindre nybyggerier og opgraderinger af allerede eksisterende bygninger
fortsat vil være der i fremtiden at der fortsat vil være rum for investeringer og at det
det er godt nok vigtigt med ordentlige midler til uddannelse og uddannelsernes bygninger
der hele det spørgsmål omkring energibesparende tiltag som jeg ser er det samme på det her område som ved de videregående uddannelser
energibesparende tiltag ikke er undtaget
og som jeg også har sagt tidligere
det både være ærgerligt økonomisk for uddannelsesinstitutionerne men det vil også være ærgerligt for vores samfund hvis det altid er de energirigtige renoveringer og investeringer som bliver nedprioriteret
nogle af de små uddannelsesinstitutioner kan det her altså blive ret bureaukratisk
netop det der med at spørge om det her giver mening
ufinansierede projekter som vi har set både på det videregående uddannelsesområde og på ungdomsuddannelsesområdet hvad er det der aktualiserer det her lovforslag
fundet ud af at det var et område der ikke lige var med i første omgang jeg har ikke nogen grund til at være bekymret synes jeg jeg
vi kritiske over for det her lovforslag fordi vi frygter at det vil betyde færre investeringer i uddannelse i fremtiden men som jeg også sagde ved det tidligere lovforslag hvor jeg havde endnu flere bekymringer så
så synes jeg egentlig at de radikales ordførers forslag om at invitere nogle folk ind
selv om høringssvarene er negative
de ikke lige så udpræget negative som på
det videregående uddannelsesområde det kunne jo være at man kunne ændre på nogle ting der gør
på vores frie uddannelsesinstitutioner der bedriver forskning og gør os alle sammen klogere og så dsb der kører tog men ja
vil jeg starte med at sige at lovforslaget har til formål at skabe bedre rammer for ledelse universiteterne
er det vi diskuterer og
langt hen ad vejen jeg synes egentlig der
som jeg gerne vil bruge noget tid på at gennemgå
synes det gode skal nævnes først
rigtig godt at man fremover sikrer at universiteternes midler skal forvaltes til størst mulig gavn for hele samfundet og ikke kun for universiteterne
bruge offentlige midler på det næste er at jeg faktisk mener at de her strategiske
uddannelsesinstitutionerne jeg noterer mig
som om man har været lidt træt af at skiftende ministre så lige
mål for for rammekontrakterne og
er kommet en ny minister med de her mere strategiske rammekontrakter bliver det muligt sammen med uddannelsesinstitutionerne at sige præcis hvad det er nogle indsatser der skal gøres det enkelte sted det synes jeg er rigtig god ledelse
nogle uddannelsesinstitutioner hvor der er stor mistrivsel jamen så kunne man for eksempel bruge en strategisk rammekontrakt til på et enkelt sted at sige at her skal der virkelig sættes ind
er et rigtig godt værktøj og jeg tror at
bruge mere endnu mere aktivt i fremtiden
synes også det er fornuftigt at man har skrevet
at ministeren skal mødes med formændene for bestyrelserne to gange årligt
orientering af universiteterne om hvad de så skal mene
gøre men at der faktisk bliver en dialog så
er det jo af samme årsag som flere andre ordførere
bestyrelsesformændene for universitetsbestyrelserne og jeg anerkender at der er sket et
i forhold til hvor vi startede med det her lovforslag det startede sådan set allerede tilbage på kua da fru mette reissmann herre henrik dahl og undertegnede
aftalte at stå sammen imod at man
med politisk styring og udpegede hvilke formænd der skulle være for bestyrelserne det har vi også skrevet
synes faktisk man er kommet et skridt videre og jeg vil gerne kvittere for at man har gjort en indsats for at lande et bedre sted men min vurdering er nu engang
skridt i den forkerte retning når man indfører
en godkendelsesproces herre henrik dahl
for det første synes jeg det sender et politisk signal om at man har et ønske om at blande sig i hvem der skal være bestyrelsesformænd derude
nå men vil den her kandidat så blive godkendt
nu indstiller vi den her person vel vidende at
en del bekymring for derude den tredje ting jeg har hørt bekymring for og som jeg selv
synes er værd at overveje er at nogle af universiteterne
er bange for at de mister gode kandidater på
kan risikere at blive afvist til sidst det synes jeg faktisk også
så vi vil stille et ændringsforslag om at få det her
godt forstå det argument så sagde ministeren også at det kan bruges til at sikre at
er jo sådan meget subjektivt hvornår man mener en bestyrelsesformand kan slå igennem og så kom
man vil tillade altså det er det der bekymrer mig lidt
er ikke nogen klare retningslinjer og så bliver det jo op til det politiske lag om man vil godkende eller ej og
er det helt umuligt i ordførerens
at præstere bedre og og der er jo også målinger fra fagbevægelsen der viser at de ikke har det godt
der er endda også målt på at det kan være reformernes skyld så selv om jeg har været med i dem kan
nu siger ordføreren at der ikke er redegjort
kan bevise at det er sådan det er derfor jeg vil have den her måling så jeg
der er noget galt derude om der er noget vi skal bakke op om politisk så jeg vil bare høre for god ordens skyld om ordføreren mener at det en god idé at vi måler på de studerendes trivsel
det her forslag går ud på at skaffe sig den viden altså nu må
jo gå og finde sig i at undertegnede
undskyld nogen på væggen fordi jeg siger at reformerne presser de studerende
slet ikke er tilfældet jeg tænker også at la må være interesseret i at få en viden om om der rent faktisk er noget der presser de studerende
vi blive klogere og så har vi noget at diskutere ud fra
de studerende er pressede og hvis de er pressede
så har jeg lyst til at spørge hvis det ikke er aktuelt at arbejde med trivselsmålinger er ordføreren så uenig i at man har trivselsmålinger i både folkeskolen
gymnasierne og på erhvervsuddannelserne for hele det her spørgsmål
om overdiagnosticering handler jo ikke kun om de studerende hvis jeg kender ordføreren ret det handler
vi har en ret klar idé om at de studerende i danmark er pressede og også pressede på en måde
at det påvirker deres trivsel
en af dem nu fra fagforeninger der måler på deres unge medlemmer men sådan set også
der viser at unge tager præstationsfremmende medicin og
jeg har en fornemmelse af at der sidder mange unge rundt omkring
trosspørgsmål om det er fordi man lige skal op til en eksamen eller fordi der er et eller andet galt derhjemme eller om det er nogle af de reformer som vi har været sammen om
kigge på en af de undersøgelser der er lavet vi dansk magisterforenings undersøgelse fra sidste år
sidste semester enten hele tiden eller en stor del af tiden og ni og tyve procent siger at de er det
det gør det på den måde at de studerende har søvnbesvær
at de nedprioriterer sociale relationer og det synes jeg er ret alvorligt
først og fremmest er årsagen men en stor del af de unge siger altså også at det er på grund af de reformer og de krav der stilles fra politisk hold
også mange af intentionerne der fortsat er gode men hvis vi finder ud af at de presser de studerende på en måde der ikke er hensigtsmæssig så skulle vi da overveje at lave dem om måske også fordi det
være en økonomisk god investering tænk hvis man ved at kigge på de studerendes trivsel kan undgå at der er studerende der falder fra i fremtiden
jeg egentlig ret pragmatisk det står også til sidst i beslutningsforslaget om man måler kvalitativt eller kvantitativt eller hvordan man gør det betyder ikke så meget for mig det
at diskutere jeg mener at det der er brug for som
er i de undervisningsmiljøvurderinger
er en politisk viden om hvordan det går jeg tror at det er de færreste politikere der egentlig går og har et overblik over hvordan de studerende har det
rigtigt at det ligger meget decentralt men vi har ikke en grundlæggende politisk viden om
hvordan er det så kommet til udtryk i dag jamen det kommet til udtryk i flere af ordførertalerne
mente at vi har den viden
mener at vi har den viden og derfor er det svært at reagere bliver det så bare politiske luftkasteller når vi snakker om
derfor vi skal have den viden den socialdemokratiske ordfører sagde vi har ikke noget der viser at reformerne skulle være årsagen til at de unge er stressede og hvordan det har udviklet sig de sidste tyve tredive år nej vi har ikke noget fordi vi ikke måler på det politisk
måle centralt for at finde ud af hvordan
det er jo den indsats man har gjort i folkeskolen det er den indsats man har gjort på gymnasierne på erhvervsuddannelserne jeg ved godt at det er populært og meget normalt i det politiske at sige
men jeg tror bare at på samme måde som en trivselsindsats
at sætte ind for god trivsel på de videregående uddannelser så jeg synes ikke man kan skille det ad jeg tror
at det vil give rigtig god gevinst både for det enkelte menneske men også for os som samfund at sætte ind for en bedre trivsel så er der blevet spurgt til den her undersøgelse som vi har
de unge overhovedet så stressede kan man have en depression så meget af tiden burde man jo droppe ud sagde dansk folkepartis ordfører
jo netop for få en viden om hvordan de studerende har det
det redskab jeg mener vi mangler
jeg også rigtig glad for at ministeren siger at man vil tage det med i den kommende zoomundersøgelse igen
det vidner jo også om at vi godt kunne have et behov for det når man
fremover fordi jeg tror der er rigtig meget hente og fordi jeg tror de unge er pressede
og med den tanke at ministeren vil tage det med i den kommende
jeg fordybe mig lidt i undervisningsmiljøvurderinger som herre jakob engel schmidt vist opfordrede mig til og så kan det være at vi ad den vej kan få øget indsatsen for at sikre
universiteternes og de videregående uddannelsers økonomi som man har gjort
viser at der er nogle strukturelle udfordringer fordi man har skåret ned på uddannelsesinstitutionerne og hvis man vil løse det tror jeg man allerede inden man har målt
for at kunne klare sig i vores uddannelsesystem
er nogle politikere der ikke har taget deres opgave alvorligt og så mener jeg der er endnu mere grund
en undersøgelse her så vi kan finde ud af hvordan vi ændrer på det men ja mens vi gør det synes jeg det er en rigtig god idé
og føler sig pressede men jeg tror også vi skal være meget på vagt
at vi ikke presser dem for meget at de mennesker ikke når ud over kanten
det kan i værste fald betyde at de dropper ud af deres uddannelse ligesom jeg mener at ude på arbejdspladserne
sikre at der er et godt arbejdsmiljø altså at vi bare negligerede et godt arbejdsmiljø eller et godt studiemiljø ved at
imellem
et godt redskab og selv om de også er individuelle
har vi lavet dem fordi vi tror på at det er en måde at arbejde med elevernes trivsel på på samme
arbejder med det men når jeg vil have det her er
et politisk redskab
politiske beslutninger vi træffer herinde konsekvenser for de studerende og skal vi gøre noget ved det
jeg bare igen sige
har haft et glimrende samarbejde med venstre
på folkeskoleområdet og på ungdomsuddannelsesområdet og der har vi lavet trivselsmålinger netop fordi vi gerne vil have en fornemmelse af hvordan det går så vi ved om vi skal sætte
ministerens udspil og der har allerede været markeret en masse holdninger i pressen men jeg synes det er på tide at vi tager en grundlæggende debat
tidlige indsats og hvad det er der skal til for at vi løfter flere børn og bryder med den negative sociale arv og
får sat endnu mere fokus på nogle af de problemer der er ude i daginstitutionerne
det mener jeg at der er
ikke sige så meget mere i begrundelsen andet end at jeg glæder mig til en god debat om hvordan vi får skabt en god tidlig indsats og hvordan vi får skabt en børnepolitik der sikrer børn en god start på livet så kommer jeg
hjemmeside og læste hvad de skrev om
mor siger farvel samtidig skal et barn skiftes du ved godt at netop det barn let får en rød numse men du lader alligevel barnet vente
konflikter over legetøjet mens du hjælper bliver et barn bidt og flere forældre er klar til at aflevere og de forældre der har afleveret
så imens børnene vinker farvel og græder og du kan ikke være der
otte tusind seks pædagoger fra hele landet har svaret i en undersøgelse
at stå alene med den samlede børnegruppe en børnegruppe på sytten børn og pædagogerne var i gennemsnit alene med den her gruppe i seks og halvtreds minutter
sytten børn i seks og halvtreds minutter og vi snakker
til at få nogle ret store problemer i fremtiden hvis vi ikke gør noget fordi der kommer til at mangle ni tusind fire hundrede pædagoger
befolkningsprognoserne der vil nemlig komme otteoghalvtredstusind børn hvorfor siger
det er nogle glimrende tiltag der ser ud til at være i den
giver en dagtilbudsreform lidt millioner med den ene hånd og skærer på kommunerne med den anden hånd så skal man ikke have været på kommunalpolitisk kursus for at forstå at der hurtigt til næste budgetforhandling vil blive sparet millioner af kroner på børnehaverne rundtomkring i landet igen
at man kan lave en forebyggende indsats vi tror at de penge betaler sig rigtig godt hjem fordi vi tror at forebyggende indsatser
det her med minimumsnormeringer skal sikkert nok også komme frem i debatten i dag det bliver tit gjort til
bureaukratisk noget og det er at tage noget fra det kommunale selvstyre men vi ville da heller aldrig tillade at der ikke var et klasseloft i folkeskolerne tværtimod diskuterer vi hele tiden om klasseloftet bliver overholdt
der var en god debat at de vigtigste indsatser er flere pædagoger og uddannet personale i daginstitutionerne mere efteruddannelse
der er en række partier der er bag en fælles vedtagelsestekst til i dag nemlig socialdemokratiet radikale venstre enhedslisten alternativet og sf og den lyder
lønarbejde vil komme til at betale cirka halvtreds
man kender fra andre politiske forhandlinger man har jo også ladet det indgå som en del af finansieringen i forhold til
noget problem fordi man gerne ville afskaffe en afgift vi har det sådan
og derfor mener vi også at man kan hæve skatten
at det betaler sig selv hjem i england snakker man om noget der hedder preventonomics
betale sig selv hjem så vi regner faktisk med at inden for ti år
man sætte skatten ned igen fordi forebyggelsen har betalt sig selv hjem den model kender man også fra sverige og fra herning
og det er så i en samlet plan hvor vi også sætter flere penge af til sundhedsplejersker til forberedelse til gratis psykologhjælp til opkvalificering til arbejdsmiljø
så for mig har det faktisk været vigtigt at finde fælles fodslag blandt de røde partier
opnormering i vores daginstitutioner fordi det er så vigtigt men det betyder ikke at vi ikke vil kæmpe for minimumsnormeringer jeg ved også at radikale kæmper for minimumsnormeringer og det er så en anden end den sf
vi står sammen om at få ansat mere personale og at vi får højnet andelen af uddannet personale
fuldstændig afgørende at der bliver sat flere penge af til flere pædagoger og det lykkedes vi også med da vi selv var i regering og fik sat syv hundrede
kommer an på hvad partierne kan blive enige om men jeg kan sige ganske klart at sf kommer til at kæmpe benhårdt for det her det gjorde vi også inden sidste valg
var øremærkede jeg sad selv som byrådsmedlem og kæmpede for at de skulle gå til børneområdet men der var også kommunale besparelser
derfor min pointe om minimumsnormeringer er som den er vi er nødt til at sætte et loft over hvor mange børn der må være til den enkelte voksne ellers bliver det svært derude fordi der bare er kamp om pengene ude i kommunerne og det er så ikke blevet bedre af at man har lagt nye besparelser
også noget jeg gerne vil kæmpe for fremadrettet men hvis jeg skal være helt ærlig om
problemet med at der er for mange børn til for få voksne er så presserende at det står over
er ni og firs procent af den danske befolkning der bakker op om minimumsnormeringer og vi føler os ret overbeviste om at hvis vi ligesom siger til danskerne
laver en forebyggende indsats for deres børn
det jeg brugte ufattelig meget tid på nemlig normeringerne
et område som sygehusområdet har dansk folkeparti jo været ude og sige
de ansatte ikke kan løbe hurtigere her har vi altså så med en faggruppe at gøre
og hvor der kommer otteoghalvtredstusind flere men der ikke er afsat penge til flere pædagoger
deler ordføreren den vurdering at der ikke er voksne nok
om det klasseloft vi har i folkeskolen og hvis ja hvorfor skal der
være et klasseloft i folkeskolen men ingen minimumsnormering i daginstitutionerne hvorfor skal der være et loft over hvor mange børn
men ikke i vuggestuen og børnehaven hvor
bliver jo brugt i flæng mange af dem jeg repræsenterer ude i kommunerne
være dejligt med en minimumsnormering også selv om de er byrådsmedlemmer det er jo fordi de synes det er godt med nogle minimumsstandarder de ville heller ikke synes
godt at afskaffe klasseloftet derfor vil jeg bare spørge
det kommunale selvstyre da bare selv tage sig af
jeg har to spørgsmål det ene er
som jeg har spurgt om tidligere hvorfor skal der være et klasseloft i folkeskolen hvis der ikke skal være en minimumsbemanding i daginstitutionen hvad er logikken i det og det andet som
et måske og så blev det senere et ja
som alternativet går ind for betyder det så at man går ind for
hvor mange penge skal der ligesom kanaliseres ud til
hvad er de faglige anbefalinger og hvad vil det koste og hvordan sikrer man at pengene bliver brugt på området for
liberal alliance ikke er tilhænger af klasseloftet er alternativet så heller ikke det for det er jo i virkeligheden også stram styring
der skal være et vist antal voksne til et vist antal børn og det er også det man har sagt med klasseloftet
faktisk går vi og venter på at der bliver lavet en rigtig normeringsopgørelse så jeg håber at ordføreren
sin egen minister for at få den gjort færdig
vi også diskutere den i stedet for bupls opgørelse som indtil videre er noget af det mest retvisende vi overhovedet har
oplever at de står alene med en hel børnegruppe er det ikke alvorligt
har en fælles tekst om minimumsnormeringer
jeg gerne set men vi har en fælles tekst om bedre normeringer
jeg ønske at blå blok også havde den sidste ting er et andet spørgsmål
mener ordføreren for det konservative folkeparti ligesom liberal alliance at man skal
en minimumsnormering i daginstitutionerne hvad er det der gør at når børnene er ældre skal der være en regulering af hvor mange børn der kan være per voksen
at lave holddeling for så er der en bedre normering per barn
et argument for en minimumsnormering vil jo være at der er flere voksne og så bliver det netop lettere at lave holddeling og
børnene sidde og arbejde med deres sociale kompetencer mens der
jeg forstår bare ikke argumentet for at have et klasseloft hvis man så ikke også synes det er en god idé
diskutere det når vi skal snakke om hvordan den nye dagtilbudsreform endeligt skal se ud der er en ting der ligger mig på sinde at sige for
fyldt meget jeg tror at når det fylder meget
normeringen har en betydning for hvordan man kan bryde den negative sociale arv
uddannet personale og uddannet personale nok betyder selvfølgelig noget
evnen til at lykkes med at bryde den negative sociale arv
hele det her spørgsmål om minimumsnormeringer
jeg køber argumentet om at det er dyrt og at man kan prioritere anderledes og at det bliver svært at få igennem det har vi jo også kæmpet med i den tidligere regering hvor det lykkedes
det er fuldstændig nødvendigt at man har en regulering
mener liberal alliance åbenbart
om en minimumsnormering siger jeg jo ikke præcis hvordan en daginstitution lokalt skal tilrettelægge den enkelte dag eller hvilket personale der skal bruges jeg siger bare her er en normering
der skal sikre en ordentlig normering som
vil jeg bare sige at det været spændende at høre de forskellige pointer fra de forskellige partier det er sjovt at komme lidt dybere ned i det nu glæder jeg mig til at vi skal diskutere dagtilbudsreform og jeg håber på at alle partier
er fundet i finansloven som finanslovspartierne selvfølgelig har en særlig ret til at bestemme over men i hele spørgsmålet omkring dagtilbudslovgivningen om hvordan den skal se ud i fremtiden
kunne være godt for vores alle sammens børn hvis vi kunne blive enige om det i fællesskab
med en række anbefalinger nogle af dem har aftalepartierne valgt at følge og nogle af dem har man
at følge kan ordføreren forklare hvorfor man ikke har valgt at følge for eksempel
at man skal oplyse beløbets størrelse når man modtager tilskud på over tyvetusind
man ikke har fulgt partistøtteudvalgets anbefaling i spørgsmålet om at man skal skrive hvor meget man har modtaget altså hvis man som parti modtager en halv million hvorfor skal det så ikke offentliggøres det er noget af det som jeg tror kunne være med til at skabe mere gennemsigtighed for vælgerne i forhold til hvad partierne
også efter at vi som land har modtaget en del kritik for ikke at have åbenhed og gennemsigtighed nok
partistøtteudvalget har opfattet det at modtage partistøtte på nemlig at det er helt okay at få partistøtte at det er okay at der er nogle virksomheder eller
på baggrund af det og så man kan gennemskue
støttet med hvad og af hvem så
det er helt okay med partistøtte men jeg synes at det må være et mål at få mere åbenhed
har sagt det her lovforslag
er jo så et par skridt på vejen
der skabes mere åbenhed om den private økonomiske støtte til partier kandidatlister og enkeltkandidater
også det her med at man ikke længere må modtage anonyme tilskud på over tyvetusind kroner det synes jeg
fornuftigt jeg synes bare man skulle være gået skridtet videre og det
man skulle have gjort sammen alle partierne imellem derfor kan jeg også godt ærgre mig lidt over
men jeg synes egentlig at vi partier har en fælles interesse i at få skabt åbenhed om
jeg tror egentlig også godt at vi på sigt kan komme endnu længere end hvad der ligger i det her lovforslag
når det bliver bliver muligt i forhold til det flertal der ligger skal gå skridtet videre
på over tyvetusind kr og også
anonyme tilskud på
noget der ikke har været sagt så meget om i debatten og jeg
pragmatisme ind i debatten partistøtteudvalget anerkender jo faktisk det problem
hvis det for eksempel skal fremgå at nu får
derfor synes jeg egentlig at det forslag som herre henrik sass larsen
gå nemlig at man arbejder hen imod en model
kommer fra men hvor man til gengæld styrker partierne og giver partierne mere kraft så de ikke er afhængige af de her private donationer
partierne er jo afhængige af støtte udefra hvis de vil føre gode kampagner og komme ud med deres budskaber og der tror jeg bare at hvis man vil have den her åbenhed
man også nødt til at styrke partierne det synes
lidt glemt i den her debat og derfor vil jeg også bare håbe at når man
sikrer mere åbenhed ligesom partistøtteudvalget anbefaler
også klar til at styrke partierne for det tror jeg
i vores alle sammens interesse så vi stemmer for det her fordi det er et skridt i den rigtige retning fordi det trods alt sikrer mere åbenhed
det synes jeg er rigtig godt
jo fordi det både er et ønske fra efterskoleforeningen men også
vil være rigtig godt tror jeg for integrationen af de unge
uledsagede flygtninge der kommer hertil uden et netværk
at man ville stemme for det her
det ville indgå i den nye pakke og ministeren blev faktisk spurgt af tv to nord om ministeren ville garantere at man stemte for det her
at ja det ville ministeren gerne garantere at regeringen stemte for
så er spørgsmålet hvor mange andre partier der så vil være glade for det
stemme for altså hvorfor er det at man så
hvis de har en ung indvandrer med permanent ophold men ikke hvis de har en flygtning med midlertidigt ophold og det synes de selv er tosset
er det dansk folkeparti alene det afhænger af for at man kan stemme det her igennem eller kan ministeren sige
at man ikke skal fremme integrationen er folk på midlertidigt ophold jeg vil bare
anerkender ordføreren at nogle af de
meget ofte ender med at blive i danmark
efter otte år efter den gamle lovgivning
de tidligere krige hvad forestiller ordføreren sig egentlig at de skal lave i danmark imens de venter på at kunne vende hjem
har forældre der tjener mange penge mener ordføreren så at der skulle
der kan fremme integrationen ellers tænker jeg ikke
unge der har permanent ophold skal kunne få særlig støtte til dansk som andetsprog
mennesker indvandrere som har permanent ophold der kan få særlig støtte til dansk som andetsprog mens de flygtninge som med al sandsynlighed skal være rigtig lang tid i danmark
midlertidig status så vil ordføreren
integrationen og fremmer at kæmpe for sammen herinde i folketinget så kan ordføreren ikke forklare
hvis venstre går ind for at unge indvandrere med permanent ophold har godt af at lære dansk som andetsprog hvorfor er det så at unge flygtninge der med al sandsynlighed skal være her i mange år og
er kommet alene ikke har godt af det hvorfor er det de ikke skal have støtte når de andre skal
er at det er alle andre partier
som udgangspunkt er positive over for det
og nu har man så valgt ikke at gennemføre det alligevel selv om efterskoleforeningen synes det er en god idé og selv om liberal alliance synes det er en god idé
jeg var blevet valgt til folketinget og efterskoleforeningen
jacob alle mennesker diskuterer flygtninge i danmark
godt bruge at man ændrer reglerne så de
så bruger vi tilsvarende lidt tid på at diskutere hvordan de flygtninge vi så får til danmark
kan blive integreret på den bedste måde det synes jeg er ærgerligt
så jeg blev jo glad da jeg på liberal alliances landsmøde
undervisningsministeren tone frem og sige at
fremlægge en frihedspakke for efterskolerne hvor lige præcis det her forslag ville indgå og argumentet fra undervisningsministeren var sådan set ganske klart
at have den samme analyse som undervisningsministeren
at de andre partier kunne stemme som de ville
garanterede at regeringen ville stemme for nu hører jeg så samtlige regeringspartier sige at det vil de ikke
være rigtig godt at bide sig fast i bordet det er bare ærgerligt hvis bordet er
og jeg kan ikke få øje på nogen efterskoleforeningen har sådan set selv sagt at
at det er noget som de tror kan styrke efterskolerne og de vil også gerne være med til at finde finansiering jeg har også bredt i folketinget ligesom hørt anerkendelse af efterskolernes arbejde og også hørt anerkendelse af
ikke er finansieringen der i det her spørgsmål er problemet så jeg tror bare at
tilskud som
gerne ganske kort og det handler også om integration forholde mig til det
som dansk folkepartis herre alex ahrendtsen siger om at unge flygtninge skal hjem så hurtigt som muligt
hertil som uledsagede mennesker de bliver placeret på et modtagecenter og så skal de ud i det danske samfund hvor de ganske ofte er helt alene jeg har selv undervist i en modtageklasse og mange af dem har ikke skyggen af et netværk
har rigtig svært ved at lære dansk de ville have rigtig godt af at komme på en efterskole nogle af dem kommer til at blive i danmark og det gør
vi ved at konflikter ofte tager op mod femten år så
femten år før de kan vende hjem hvad skal de lave i mellemtiden
at tage hjem hvad så hvis et syrisk flygtningebarn
danske venner og et netværk lærte et andet sprog
så galt så har vi da bidraget til at et menneske blev bedre uddannet og det synes jeg
ikke er skidt det synes jeg faktisk er en kvalitet
vi tror på at efterskoler og højskoler og frie fagskoler og de andre gode skoletilbud kan være med til at løfte integrationen og tak
sfoer i danmark der er dyrere end en privat skole med sfo
sfo få prisbladet i hånden og se på prisen og sige det er dyrere end at vælge den private skole der ligger to
med en stærk sfo og jeg synes faktisk at sfoen har været lidt glemt
jeg synes vi glemmer at tale om den jeg synes vi glemmer at tale om hvordan vi kan styrke den og jeg synes også vi glemmer at tale om de åbenlyse problemer som eksisterer ude i sfo verdenen lige nu derfor er det en kærkommen lejlighed at
så har skolereformen unægtelig presset sfoerne
og mange kommuner begyndte at hæve forældrebetalingen fordi de ikke kunne få det til at hænge sammen i kommunerne
meget logisk at når man gør tiden i sfoen kortere og samtidig hæver prisen
sidder forældrene derhjemme og tænker jamen skal vi virkelig bruge penge på
at denne skævvridning har betydet at det
i privatskole
med en dertil hørende sfo end at sende det i en kommunal sfo
privat sfo og en privat skole på den anden side altså to tilbud får det ene billigere end det andet
diskutere finansiering kunne overveje om om man skulle
jeg synes i hvert fald det er skævt for det giver jo et incitament til at forældre melder deres børn ud af folkeskolen og den kommunale sfo
så at melde dem ind i privatskolen og den private sfo
der er sagt rigtig mange kloge ting om hvorfor der er brug for sfoer og
ind i folkeskolen som jo var en del af reformen er at pædagogerne lærer børnene at kende på en helt anden måde ovre i
går i den sfo og at der er tid i den sfo og der tror jeg at det her forslag kan være et rigtigt skridt
at gør det her og vi har faktisk haft en reel diskussion i sf om hvis vi skulle bruge en
sfoerne lige nu hvad vi gerne ville
at sænke forældrebetalingen det vil betyde at nogle forældre får flere penge mellem hænderne og
engang de svageste forældre der gør det var de penge måske bedre brugt på pædagogik i
på et tidspunkt hvor sfoerne er lidt udsultede
jeg engang blevet drillet af den gode herre finn sørensen fra enhedslisten jeg stillede et
nu konstaterer jeg så at enhedslisten har
man siger man skal finde ved en genopretning af skat jeg
i enhedslistens finanslovsforslag fra sidste år hvor man bruger rigtig mange milliarder og hvor netop genopretningen af skat indgår står ikke noget om loftet over sfo
man har ikke budgetteret med det her i enhedslistens eget forslag og hvis man så kigger nærmere på enhedslistens forslag om en genopretning af skat
det vil sige at udgiften til det her forslag og genopretning af skat vil være to milliard kroner det første år og så først over
kan vi måske se nogle effekter af
i øvrigt et forslag som sf og enhedslisten stiller sammen i morgen så finansieringen
sige at vi står lige med de gule kort til hinanden blandt partierne og så synes jeg at vi skal diskutere videre hvordan vi kan få indført det
nu kommer det her forslag fordi du stadig væk ikke har lært at sige herre og fru
debat om hvorvidt det var en god idé eller ej det sjældent vi har politiske debatter derinde men det er nu ikke fordi jeg selv i
jeg synes nu alligevel det er vigtigt fordi det er vigtigt hele tiden at tale om hvordan
demokrati jeg synes i hvert fald der er tre argumenter for hvorfor man kunne gøre det her og hvorfor man skulle gøre det her det ene er at jeg mener det skaber en mere nærværende debat
hvis man sidder som tilskuer i folketingssalen eller hvis man sidder og kigger på vores gode folketinget kanal at man vil opleve debatten som mere nærværende og mere letforståelig
også det vil være nemmere for alle
og det er også rigtigt men for nogle er det så svært og jeg kan se selv når vi har nogle af de gode debatter altså de mest spændende debatter
nogle af dem der har været her fem gange så lang tid som mig må lægge bånd på
kommet ud med ikke nødvendigvis bandeord men gode argumenter fordi den her her tiltaleform er der jeg tror
sidste er at vi snakker meget om hvordan vi skaber et åbent og moderne demokrati
ved med at udvikle folketinget i fremtiden
ligesom man i andre sammenhænge har afskaffet herre og fru og ikke synes det er en naturlig del af dagen
laver tiltaleformerne om så kan jeg huske at folketingets formand engang sagde noget som jeg synes var klogt og som jeg selv har brugt
nemlig at hvis man stod hjemme ved håndvasken sammen med sin ægtefælle
så ville man ende med at stå og grine ad hinanden det var et argument for at man fortsat skulle have de her tiltaleformer
jeg tænker tilbage på min tid i byrådet og
fulde navn og med den tiltaleform som vi foreslår her i forslaget så jeg er ikke så bekymret for at vi lige pludselig vil stå i voldsomme skænderier i folketingssalen
en rigtig god måde at se på uddannelse på men jeg synes også det klinger lidt hult i forhold til det uddannelsesloft
bioanalytikere og sygeplejersker der dropper ud fordi de er bange for de ikke kan blive læger vi har spurgt ministeriet hvor mange de anslår dropper ud lige
og ministeriet anslår at det er op mod fire hundrede tre hundrede og fyrre tror jeg er det konkrete tal jeg synes jo
uddannelse er at man tager et skridt man bliver færdig og så kan man se på om man skal dygtiggøre sig i det tempo som passer en og blive klogere
uddannelsesloftet er en forhindring for derfor vil jeg
det man kan se nu er at den positivliste der skulle gøre at man så kunne komme ind på uddannelser som arbejdsmarkedet efterspurgte læreruddannelsen som vi får brug for i fremtiden sygeplejerskeuddannelsen ingeniørerne
heller ikke selv om arbejdsmarkedet efterspørger
så kunne man ikke godt forestille sig at socialdemokratiet i fremtiden
i folketinget tilsynet med danmarks privatskoler og friskoler og det var bla efter at vi havde se at antallet af underretninger fra friskoler og privatskoler var meget mindre
fordi jeg vil have ordføreren til at redegøre for den
enhedslistens holdning til privatskoler og friskoler altså skal man stramme op på tilsynet