syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
række konkrete eksempler på
folkeskolereformen og det udspil som regeringen er kommet med men det bliver et mere specifikt spørgsmål fordi det handler om
undervisningsordfører herre troels ravn jo havde meldt ud at
senere trak han så vistnok i land og følte sig misforstået
godt lige tænke mig at vide hvad regeringens politik egentlig er
har været lidt frem og tilbage jeg har også set i udspillet at
hvordan det skal foregå om man bare skal sende en sms
mange tror jo at det er forkyndende
godt kunne have gavn af at tage faget altså for eksempel elever med en ikkekristen baggrund
kommer den her fritagelse fremover til at foregå og mener ministeren virkelig ikke at det er en god idé at
skolelederen får mulighed for at oplyse forældre der eventuelt skulle sige fra
vi forhindrer dem jo ikke i at sige fra
får det her møde med skolelederen
grund til at svække kristendommen og især gælder det her
de elever som har brug for det er ministeren ikke enig med dansk folkeparti i at det faktisk ville
noget godt for elever med en ikkekristen baggrund at få den oplysning det er som
styrke kvaliteten af undervisningen på disse interne skoler har det vist sig og det er godt at vi får styr på dette som flere har sagt
skal der være mindst ti elever
det så også betyder at der er enkelte
nok ret åbenlyst det der egentlig har overrasket mig mest
at undervisningen ganske enkelt ikke har været god nok der har været manglende undervisning i forskellige fag
minimumstallet har ikke været overholdt
er også blevet fritaget alt for meget for at aflægge prøver
jo ikke alt for godt det er udsatte børn vi vi taler om og de skal selvfølgelig også have en
på linje med blandt andet socialdemokratiet tilfredse med at det fremover er en læreruddannet der skal tilrettelægge
der skal ske med aspergerbørnene jeg kan forstå på lovforslaget at der skal være en overgangsordning så de aspergerbørn der i dag bliver sendt til tilbuddet fortsat kan være på
på minimum seks elever i stedet for ti men vi vil egentlig meget gerne sikre os
her fra talerstolen at aspergerbørnene stadig væk vil få den undervisning som passer til lige præcis de børn det er jo en særlig gruppe blandt
specialundervisningskrævende børn
for to år siden hvor koblingsprocenten
en aftale der skulle rette op på økonomien i danmark og det kan vi ikke bare sådan forlade så den aftale står vi
det med vuggestuerne synes vi
hvordan vi eventuelt kunne gøre det det er egentlig fornuftigt nok at de også får lov til at lave vuggestuer når de nu kan lave børnehaver så er der det med fristen for anmeldelse af
en års fristen blev jo vedtaget i to tusind og seks og der stemte dansk folkeparti
så der kan vi sagtens støtte liberal alliance men så skete der det i to tusind
men vi vil gerne være med til at se på det i forbindelse med udvalgsbehandlingen der har været gode argumenter for at gøre det
jo godt være der også er gode argumenter for at følge liberal alliance
skolen bliver til noget det blev også vedtaget i to tusind og seks og det stemte vi også imod så det vil vi også meget gerne kigge på
finansieringen den er lidt problematisk
vi har lidt svært ved at se logikken i at at arbejdsgiveren pludselig skal til at betale for de her tiltag
det ville jo give mening at arbejdsgiverne kommer til at betale noget på
fordi det får betydning for dem
har jo ikke nogen direkte betydning for arbejdsgiverne
vil jeg dog anerkende den der snedige form det er skruet sammen på det er godt lavet og vi glæder os meget til udvalgsbehandlingen og så må vi se hvor langt vi kan nå om vi skal dele forslaget eller om
nogle lovændringer på
derfor kan det godt undre os at aftalerne er skrevet sammen til et samlet lovforslag derfor vil vi bede om at
være mærkeligt når vi er med i aftalen om lovens væsentligste ændringer nemlig dem om
forenkler kunststøttesystemet og
endda også vej ind i de første lovudkast og havde dansk folkeparti ikke sat foden ned ville det have været en del af dette lovforslag selv om det ikke
jeg kan stadig undre mig over hvad der kan ske i tiden mellem aftalens indgåelse og udformningen af loven man kan kalde det skumringstiden hvor der sker ting og sager
som folketingsmedlem ikke vågen har man pludselig en lov der går videre end aftalen
så vi kan komme det omfattende københavneri til livs er der to kunstnere der har samme høje kvalitet i deres arbejde
venstres ordfører herre eyvind vesselbo efterlyste kulturdebat
det er uforståeligt at borgerlige partier som venstre og det konservative folkeparti
når det så er sagt og hvis det er mig tilladt vil jeg også knytte et par ord om arkitektur som i
kunst og hvis herre eyvind vesselbo ønsker en kulturdebat
for anden gang i dag opfordre til at han deltager
for kunst det har haft store følger for menneskets forhold til bygninger tidligere var arkitekten menneskets tjener men med for eksempel bauhaus
jeg er ikke sikker på at det tjener arkitekturen godt at blive anset for at være udført af en kunstner eller at være kunst ordet betyder
ikke kunstner da arkitekten stadig opfattede sig som bygmester fik vi byer og bygninger vi kunne lide og som flugtede med tiden
kunstner blev han pludselig avantgarde
med disse bemærkninger kan dansk folkeparti dog støtte
os velkomme i en by så jeg kan ikke være mere enig
arkitekturen har formet os på godt og ondt og især ondt de totalitære retninger går hånd i hånd med stål glas og sten jeg håber jo på at vi
at arkitekturen bliver menneskets tjener i stedet for at tromle mennesket
musikerne jo ligestillet med forfatterne som har halvfjerds års ophavsret men
lovforslaget beskytter også udgiverne altså udgiverrettighederne bliver jo også forlænget fra halvtreds til halvfjerds år kunne ministeren forklare hvorfor man synes det
rettighederne til at udgive en sang i halvfjerds år i stedet for i halvtreds år som det er nu jeg forstår
altså man skal jo skelne mellem kunstnerens ophavsret
til halvfjerds år og det er jo for at
så der er jo den der modsætning
ikke lige forstår ministerens svar hvem er det vi beskytter er det kunstneren er det pladeselskaberne er det dem begge
og der er det jo en vældig god idé at man udvider til halvfjerds år det er godt for kunstneren det er godt for musikeren men om det også er en god idé at udvide til
halvfjerds år for udgiverrettighederne altså
ikke sikker på er til gavn for kunstnerne for kunstnerne
kun en lille del af indtjeningen
pladeselskaber har tjent hvad der skulle tjenes
en sang eller en musiker efter halvtreds år så på den den ene side styrker vi kunstnernes rettigheder og på den anden side
meget let at blive selvudgiver både som forfatter
for pladeselskaberne så giver vi
ikke mulighed for måske i deres livs efterår at kunne tjene lidt ekstra
derfor jeg lige går herop på talerstolen for
mine spørgsmål som jeg ikke synes at ministeren var
ophavsretten ophavsretten er vældig god og den støtter vi
godt tænke mig at få et lidt bedre svar fra ministeren før vi er overbeviste om at vi også skal stemme ja til at musikselskaberne får en udvidelse af deres rettigheder
så har kunstneren ophavsretten de sidste tyve år og så er der ingen der kan udgive noget uden at kunstneren giver lov så det kunstneren selv udgiver
så det vi egentlig gør med det her er at vi tager en rettighed fra kunstneren
kan stille spørgsmål og tage en diskussion her hvor kan vi
så det er derfor at jeg egentlig rejser den her diskussion
jeg stiller ministeren spørgsmålet så hun kan svare
og ministeren svarede det har hun også gjort ja knap en dag før det blev søsat det er jo ikke
inddrage vi er jo midt i en forhandling om en justering af folkeskolen og der ville det da have været nærliggende at ministeren indkaldte til et møde
drejer sig om hvad det indeholder og hvorfor hun har gjort sådan som hun har gjort jeg synes ikke hun har svaret på hvorfor
det vil jeg egentlig gerne have at hun gør inden vi kommer ind på selve forsøgene og hvorfor hun har sat det
har ministeren ikke haft tillid til sine forligsparter i og med at hun bare har orienteret os knap en dag før og så ellers kører løs med et storskalaprojekt som det jo egentlig er men lad os
jo rigtigt at ministeren ifølge folkeskoleloven har lov til at sætte forsøg i gang det har hun jo men jeg har
sat i gang og som ministeren har givet tilladelse til
enhedslisten tidligere det der er interessant
modersmålsbaseret undervisning så mener ministeren virkelig
at indvandrerelever tosprogede elever skal blive bedre til dansk men der hvor vandene skilles
som baserer sig på det danske sprog og
nogle af de skoler som gerne vil bruge modersmålsbaseret undervisning og som har haft stor succes med
aspektmetode som giver lige så gode resultater der er det bare vores indstilling at vi bor i danmark og at vi har har
og så er det vi undrer os lidt over hvor længe
ministeren på noget tidspunkt har svaret på det hvor længe skal vi
at tilbyde modersmålsbaseret undervisning
det så blev tid til at stille spørgsmål rakte en odenseaner hånden op og spurgte
der foodcenter ikke bare et madtorv jo det var bare et madtorv
hvorfor fortæller jeg så denne historie fordi der er en ganske bestemt grund til at projektchefen havde så svært ved at tale jævnt dansk flere end fem og tyve procent af alle masteruddannelser bliver udbudt på engelsk
tyve procent på humaniora over fem og tyve procent på samfundsfag og mere end halvtreds procent på naturvidenskab ser man på udviklingen i danmark i
på en andenplads med hensyn til mængden af udbud af engelsksprogede uddannelser på kandidatniveau
at undervisningssproget i danmark var dansk slet og ret det er muligt at dansk folkepartis forslag ikke er verdens bedste men så har man da mulighed for at fremsætte noget selv der er bedre og det ville være skønt
til det længere for nylig
faldt mine øjne på nogle ord i vandrehallen som vi alle kender
hængt op valdemarsdag i nitten tyve og det lyder således vi fædrelandog modersmåldit hjertes gulddin viljes stål det står altså her i folketinget det er
det gør vi ikke længere i folketinget modtagelsen af beslutningsforslaget fortæller mig at dansk ikke længere scorer højt blandt
dansk er ikke et hit mere jeg håber det vil ændre sig for vort sprog fortjener
på vort modersmål som er dansk at vi så også skal arbejde internt i folketinget med at have dokumenterne på dansk
christian juhl skal jo prøve at tage en snak med vores eu ordfører
et par enkelte dårlige ting de gode ting
er at der bliver en større gennemsigtighed at
skal høres i sådanne sager
begrænses med hensyn til hvor de bliver afholdt så man ikke bare
et eller andet sted i udlandet uden
det er jo glimrende men der er altså også nogle ting som vi er noget forundrede over for eksempel
skal deltagere ikke længere have fast bopæl eller reel og faktisk beskæftigelse i danmark for
bosiddende i rigsfællesskabet og
vil vi gerne have svar på i forbindelse med udvalgsbehandlingen
ting og jeg forstår ikke rigtig hvorfor det er kommet ind i
så er der også en anden ting der er lidt
overraskende lovforslaget giver mulighed for at tilbyde amu kurser med tilskud hvor private udbud allerede eksisterer
støtter dansk industri og dansk erhverv forslaget men men
private i forvejen og det er muligt at ministeren også kan svare på det
så kort sagt er der mange gode forslag i lovforslaget men vi ønsker altså en nøjere drøftelse af de to
sidstnævnte tvivlspunkter under udvalgsbehandlingen
står
skal være med til at finansiere en international skole
så skal de kommuner faktisk betale den forskel der er fordi den her skole
også være noget europa i europæiske timer vi
at vi har skoler i danmark internationale skoler hvor der
af det offentlige vores klare udgangspunkt
er undervisningssproget
som sagt kunne man til nød have forstået det hvis
det udelukkende gjaldt for eu ansatte men det
gælder jo en lang række børn og skolen kan kun fungere hvis
på sigt får et samfund hvor vi har skoler som har en højere status
end andre skoler det er jo sådan i dag at at der
foregår et vist domænetab der er jo en
at kunne begå sig på engelsk og sådan vil det også være med denne skole vi har vi har meget svært ved at se at
en offentlig opgave vi så meget hellere at
det blev løst i i privat regi
internationale skoler blandt andet en i min egen hjemkommune
af københavns kommune resten skal komme fra fonde men jeg så da hellere at de store virksomheder
skoler hvor undervisningssproget ikke længere er dansk det er altså en uskik og jeg forstår simpelt hen ikke at man som socialdemokrat kan være med til det vi ved at de radikale
dansk og engelsk bliver sidestillet i det
det har de længe slået på men at man som socialdemokrat også kan være med til
jeg fatter heller ikke at man som borgerlig kan være med til det vi er jo trods alt i danmark det er vores land vi skal tage vare på det og jeg synes man går alt for vidt
at problemerne opstår og det frygter jeg
træder ind på ved at åbne op for det her og det kan da ikke være i vores interesse som nation
på vore egne og der er folkeskolen jo et godt udgangspunkt det er jo vores fælles skole og så har vi et tilbud et fremragende tilbud i i privatskoleregi
hvor man kan oprette de her internationale linjer hvis man vil og der er kæmpestore koncerner der har masser af penge og som sagtens kunne indgå et
de også kunne få de der internationale skoler der er oprettet efter standarder som adskiller sig en del fra
de danske standarder og det er jo egentlig det de efterspørger europaskolen kører efter en standard og det er fint nok det kan være udmærket til til eu ansattes
det udspringer af den meget omtalte sag om
og lukker et hul i lovgivningen vedrørende sendetilladelser i radio og tv nævnet
lovforslaget er et kompromis mellem nævnsvejen som regeringen vil gå og domstolsvejen som oppositionen herunder dansk folkeparti har valgt
det dog endt med et fornuftigt kompromis især på grund af indsatsen fra venstre og dansk folkeparti
bekæmpe fremme af terror men vi ser også gerne at ministeren forsikrer os om at loven ikke åbner op for at ytringsfriheden på nogen måde begrænses mere
at lovændringen gør det men det er jo altid rart
ikke mulighed for gennem radio og tv nævnet at gøre noget ved det det er det vi retter op på med
har folk i deres rækker som selv på en eller anden måde har været involveret i
terroraktioner eller noget der ligner
absurd og jeg synes egentlig at det er lidt uværdigt
spurgt ministeren om dette lovforslag på nogen måde ændrer den nuværende lovgivning hvilket vi ikke kan se
om at skabe en parallelitet mellem afgørelser ved domstolene og det der så
vi må gerne have en vis værdighed jeg synes det var under lavmålet
ønsker enhedslisten på nogen måde at fremme
diskuterer i den her sag den handler egentlig ikke så meget om
i dag ikke kan gribe ind over for en station hvis den på nogen måde
vil spørge ordføreren
om vedrører den indskrænkning af ytringsfriheden som ordføreren jo mener at dette lovforslag medfører så skal mit spørgsmål være jamen er det ikke godt at vi indskrænker
former for støtte til terror mit næste spørgsmål er handler nærværende lovændring ikke om
og sendetilladelser snarere end det handler om en indskrænkning af ytringsfriheden og handler lovforslaget ikke om at
bliver begrænset og ikke så meget på de
ændringer der er lagt ind i lovforslaget men jeg stiller da gerne
have tilført nogle midler det kaldes populært at dute altså det udvidede totalbalanceprincip i det her tilfælde har enhedslisten ikke dutet men
ruttet med pengene og det er selvfølgelig lidt ærgerligt
kl og til
alle kulturarvsinstitutioner det vil sige arkiver museer biblioteker
museer hvor publikum har adgang til kulturhistoriske
tasker overtøj og lignende og der skal være et skilt om visitation
så vi kan også støtte lovforslaget på linje med socialdemokratiet og ser frem til den videre
vi har jo lokalbiografer der er støttet af kommunen fordi de ikke kan klare sig og så kommer man og siger at det er af hensyn til konkurrenceevnen den sammenhæng bliver ordføreren nødt til at forklare mig vi ser ingen
jeg vil gerne høre hvad ordføreren egentlig mener om det nærhedsprincip
en nærhedssag hvornår gælder nærhedsprincippet var det ikke en kamp som regeringen burde tage så eu ikke også
skyndsomst vil begrænse kommunernes støtte selv om der endnu ikke foreligger
en række større danske biografer der har klaget til
de store biografselskaber mener at støtten er konkurrenceforvridende
hvor ministeren bemyndiges til at fastsætte nærmere regler om kommunale tilskud lån og garanti
den sårede soldat i den her kamp
i støvet for eus forordninger
holdning meget klar vi vil have at kommunerne fortsat kan støtte lokalbiografer lige så meget de vil og ikke gennem forskellige fiksfakserier
jeg har lyst
og en lokalbiograf er da i høj grad en kriseramt virksomhed hvorfor har man ikke
også nævne at i § fjorten stykke seks står der at ministeren samtidig har bemyndigelse til at
så de har mulighed for genmæle
er fint at klagefristen forlænges til tolv uger og opbevaringspligten følgelig til seks måneder det er bare
hvorfor det skal vi prøve at forklare nu pressenævnet blev nedsat i lov om medieansvar i nitten to og halvfems og vi har siden set en stadig stigende strøm af klager alene fra
tolv var stigningen på fem og tyve procent og samtidig har forholdet mellem medieomtale og genmæle ikke være rimeligt en forsideomtale
genmæle langt inde i bladet derfor var det at retsudvalget og kulturudvalget i
beretning nummer to
i alvorlige tilfælde kunne fylde en hel forside og det var udvalgenes opfattelse efter høringerne at lovhjemmelen var til stede selv eu rapporten fra to tusind
som mediejuristen oluf jørgensen fortæller i sit notat om medieansvar desværre ser det ud
justitsministeren at pressenævnet ikke har strammet op endnu selv om oluf jørgensen siger det har på nævnets hjemmeside står der følgende man kan dog normalt ikke kræve et genmæle
det er jo ikke i overensstemmelse med beretningens ønsker
jo især hensynet til genmæle genmælet skal jo helst stå i rimeligt omfang til sagen i medierne altså hvis det har været på forsiden og har været fuldstændig urigtigt så skal genmælet også være på
har vi helt klart udtrykt ønske om og det er også det
at det skal og så virker det mærkeligt at pressenævnet ikke har
på sin hjemmeside ministeren må da gerne have en lidt
i aftalen om at styrke elevernes faglighed
dansksindede folketingsmedlemmer kan finde på så målrettet at arbejde for at undergrave vort sprog og vor kultur selvfølgelig skal undervisningssproget være dansk
og hvorfor vi er her
vi er glade for at eleverne får mere bevægelse og idræt vi er også tilfredse med at §
er en smule uklart formuleret det
godt tænke os at kigge på og det vil vi søge at få præciseret under udvalgsbehandlingen
at lektiehjælpen er frivillig for eleverne
den eneste forskel efter valget er jo at
den bliver obligatorisk for skolerne før valget er den frivillig for skolerne og eleverne og efter valget er den frivillig for eleverne og obligatorisk for skolerne det vil sige at forældrene
bedre mulighed for at tilbyde den lektiehjælp som de svageste elever har gavn af
vi vil meget gerne være med til at finde en løsning man kunne jo forestille sig at
en skole eller en kommune kunne ansøge
ministeriet om dispensation i hvert enkelt tilfælde så kunne vi løse den her problemstilling
hviler jo på de evalueringer vi har haft
skolestartsforsøgene men læreren har den generelle undervisningskompetence og pædagogens
afgrænset det er understøttende undervisning de skal støtte lærerne i deres faglighed
udøve deres undervisning
fjorten hele vejen igennem vi er seks partier der spænder fra det radikale venstre til dansk folkeparti og der har været ønsker fra alle seks partier
gjort det har de andre partier også
der er så stort et flertal der bakker op om
heldagsskole fremover medmindre der kommer en dispensation
det borgerlige værdigrundlag mener jeg da i høj grad men selvfølgelig giver og tager man jo i et forlig altså hvis dansk folkeparti skulle have lavet den her
havde vi jo ikke opereret med understøttende undervisning så havde vi sagt
af undervisning at alle timer skal fagtimer og så må skolerne selv finde ud af om de vil
polemisk i dag men det er blevet afgrænset allerede i dag er der jo skoler der lader pædagoger
fin beretning som venstre har fulgt op på og vi har så
normalt er det jo sådan at beslutningsforslag bliver hældt ned af brættet
det ser vi jo så også ske i dag og figenbladet
det er altså lidt overraskende ministeren siger
det virker lidt besynderligt men fair nok lad os
tage diskussionen i forbindelse med folkehøjskolerne er også kulturordfører og der skal vi jo så sidde og behandle det og så må vi jo se hvor langt vi kan
vi synes jo i dansk folkeparti at det er
med internationale skoler så de også kan få lov til at lave filialer i de her særlige tilfælde som det jo drejer sig om og jeg er sikker på at vi godt kunne
regeringen vil opretholde traditionen med at hælde beslutningsforslag ned af brættet og det
ærgerligt men
frie grundskoler må
opstramninger der sker og særlig glade for at der nu bliver mulighed for at få en støttepulje til foreninger der laver fjernsyn for mennesker
det hedder derfor kan dansk folkeparti støtte lovforslaget varmt vi ved jo der er en del mennesker som ser lokal tv
både rettighedsalliancen
ulovlig kopiering er ekstremt kompliceret stof og det kræver altså bare
hvad er egentlig den dybereliggende
lave en særlig politienhed er ministeren ikke enig i at
så kompliceret stof at
de her komplicerede sager selv jeg ved godt at ministeren henviser til at man så kan arbejde sammen og at man skal over
fingeren på pulsen hele tiden og vi mener at det vil spare ressourcer at lægge kræfterne til bekæmpelse af piratkopiering
jo lige præcis det vi foreslår i dette beslutningsforslag så hvad er ordførerens reaktion og holdning til at rettighedsalliancen hælder regeringens
sådan en enhed og det fungerer så vi har altså rettighedsalliancen som hælder regeringens
ned af brættet og så har man dansk industri som også hælder det ned af brættet og så har vi et eksempel i sverige der fungerer
ikke på tide at regeringen kommer ud af busken og
men også i de tidligere perioder hvis ordføreren for socialdemokratiet
så det er jo nyt for os krænkelser af ophavsret
på internettet er et stigende problem og det kan markedet ikke håndtere alene selv
den tidligere kulturminister og regering
det er derfor nødvendigt med en fast hånd fra staten vi har brug for et internetpoliti
der på landsplan kan tage sig af personer foreninger og virksomheder der krænker ophavsret
som det fremgår helt klart af beslutningsforslaget sker opklaringsarbejdet i den enkelte politikreds
vil ordføreren at beslutningsforslaget faktisk spare nogle ressourcer det er ikke kun noget vi siger
de erfaringer man har fra sverige så de der påstande om halvtreds milliard kroner er jo helt skørt
ikke seriøst samtidig vil beslutningsforslaget jo også give mange kreative danske virksomheder bedre mulighed for at forsvare
vi ved fra sverige og london der har sådanne enheder at man kan spare penge og gøre opklaringsarbejdet bedre
kulturministeriets udspil fra juni to tusind og tolv har ikke været nok her satsede man jo på at
ikke rettighedsalliancen har for nylig påpeget at politi og anklager ikke har kompetencerne og derfor ønsker man en koordineret indsats
hvor man fortæller hvordan borgerne kan hente materiale ned lovligt det er også fint det er udmærket det er bare ikke nok og det er derfor jeg
lade sig inspirere andre steder fra og jeg ved da at regeringen er meget internationalt orienteret men bare ikke lige på dette område og
konkludere at det har virket efter hensigten så regeringen nu er blevet lidt klogere og at herre mogens jensen nu også
en god idé på linje med dansk folkeparti venstre konservative liberal alliance
selvstændigt sprog men regeringen ville ikke tage et sådant skridt og derfor er det også glædeligt at der nu er et flertal uden om regeringen for at anerkende tegnsprog
synes vi at der er alt for meget oberst hackel over de eu forenede partier i folketingssalen og alt for lidt soldat
hvad er det så vi er utilfredse med det er jo at man her i salen støtter de store mod de små det er eu fremfor danmark og det er de store biografkæder
jo rigtigt at venstre konservative og liberal alliance var skeptiske men så svingede regeringen eu håndtasken og faldt til patten og det er vi godt nok
helt grotesk bliver det når vi kigger på grund og nærhedsnotatet som er udarbejdet
pia adelsteen der kan man jo læse dog kan en medlemsstat hvis det kan retfærdiggøres at der er behov for yderligere støtte få støtten vurderet som støtte til fremme af kulturen det vil sige
støtte yderligere hvis man vil ud over de minimis forordningen og hvorfor kan man det
derfor forstår vi ganske enkelt ikke
noget andet vi heller ikke forstår er at man læner sig op ad en bestemt tolkning i kommunernes landsforening har man helt klart sagt at man ikke mener at det her hører ind under statsstøtteordninger
det er kommuner der der støtter så kort og godt
stemmer vi nej til dette det er et stort nej og vi håber selvfølgelig på et eller andet tidspunkt
hvilken ulykke eu er for dansk
konfirmationsforberedelsen skal ligge i umiddelbar tilknytning til skolen i tidsrummet
seksten ikke om aftenen ikke
har ministeren efter forslag fra dansk folkeparti sagt ja til at evaluere om to år om den længere skoledag får betydning for konfirmanddeltagelsen vi har endda også for
så derfor kære minister kære regering vi vil gerne have svar på om det sønderborg kommune gør er
i overensstemmelse med med lovens ånd og de gældende regler og om man ikke forventer at
bliver tilgodeset i stedet for at lave et diktat på en noget tvivlsom tolkning af en kommende skolereform det vil vi gerne have et
om der er andre årsager det er der sikkert også da
så et eller andet har de gjort galt derovre
har sagt ja til skoleaftalen
det her redder ikke folkeskolen som sådan men det er et skridt på vejen mod en genopretning af folkeskolen og nogle af de gode ting
hvert år at der bliver efteruddannelse af lærerne at der bliver læringskonsulenter at der bliver fulgt op
skolernes og kommunernes resultater
der bliver evalueringer at der bliver nationale test at der bliver elevplaner
og forenklinger af fælles mål alt sammen noget som jeg tror vil
i undervisningen den understøttende undervisning
bliver pædagogernes opgave sammen med lærerne
spændt på at se hvordan det kommer til at gå allerede i dag bruger man jo den model allerede i dag er der pædagoger der underviser
selvfølgelig interesseret i at se hvordan det kommer til at gå vores intention og grunden til at vi har sagt ja til det her
er at vi vil have et fagligt løft af folkeskolen vi tror at
en stor interesse i dette så tak for spørgsmålet jeg glæder mig til
de er jo trods alt friskoler og friskoler skal have friheden til at tilrettelægge
eleverne har jo mulighed for at oprette elevråd hvis skolen giver lov sådan er det jo med en friskole man har jo valgt at blive friskole netop for at være fri og der skal de jo så også have friheden til
at der skal oprettes elevråd de fleste steder siger man jo ja så derfor er vi i dansk folkeparti ikke ikke så begejstrede som
egentlig burde regeringen nok tage det af bordet og så tage en snak med friskoleforeningerne igen det er måske ikke sikkert at de er så begejstrede som det fremgår af høringssvarene
et ja til friskolefriheden og et nej til
tage stilling til stort set det samme
vi så giver dem frie hænder fra nul årsalderen og
hele vejen op til seksten årsalderen og det
vi har jo også muslimske friskoler og
de fortsat bidrager til integration og ikke til opretholdelse af parallelsamfund og vi skal på en
vi ved at give alle friskoler lov til at lave
ikke samtidig giver muslimske friskoler mulighed for at opretholde et parallelsamfund så de faktisk fra vugge til grav kan
deres muslimske parallelsamfund det vil sige at de går i vuggestue der er muslimsk de går i
er muslimsk i skole der er muslimsk i gymnasiet der er muslimsk de arbejder nede i kiosken eller eller vender tilbage til skolen som
på en muslimsk gravplads og kan så opretholde et liv
har tilsynspligten og hvis der sker et eller andet der gør at
gribes ind men vi kunne godt tænke os at vi
belyst dette problem nærmere så muslimske friskoler også lever op til formålet med friskoleloven som er at de har friheden til at fastsætte den måde de gerne vil gribe det an på
muslimske samfund også er en del af vort danske fællesskab det er jo det der er afgørende
succes på den måde og deres udgangspunkt
var jo at selv om de var jødiske skoler
var målet at blive en del af det danske fællesskab og den øvelse synes vi også at man
i de muslimske friskoler skal skal prøve
i et byråd og har haft ansvaret for
muslimske friskoler blandt andet
at videreføre et parallelsamfund så er det bare jeg vil spørge ministeren er det ikke rigtigt
moraliserende svada vi skal have i den her sag når ministeren selv indrømmer at der er blevet lukket muslimske friskoler kom ned fra den høje hest
det kommunale liv det vil jeg da opfordre ministeren til så vi
det åbner op det er simpelt hen en god cirkel man kommer ind i
voksne som for børn og vi vil alle gerne lykkes nogle er bedre til det end andre nogle skal have hjælp og nogle skal opdages alt det her
nationale test jo med
eleverne med at finde ud af hvordan man skal arbejde for
forbedre sig og det er det de her test skal bruges til
at slå hinanden oven i hovedet med
eller endda forældrene og i sidste ende
de skal bruges til at forbedre det faglige niveau og derfor var jeg meget glad for at læse redegørelse
viser evalueringer jo at
bliver brugt til tilbagemeldinger
vigtigt at vi har tillid til testene at de er lydefrie og at kvaliteten
ved at rette op på det og det er vi jo kun glade for så er vi også glade for at de her test
bliver kriteriebaseret så eleven kan se sine fremskridt og tilbageskridt i stedet for kun at blive målt i sammenligning med sine klassekammerater
en hjælp for både lærere elever forældre og skoler og det er uundværligt for ministeriet og kommunalbestyrelsen når de skal følge op på hvordan det går med deres skoler
først om nogle år med sikkerhed kan afdække hvilken indvirkning
har på undervisningen og frem for alt elevernes indlæring
at de fremover tilpasser sig elevens niveau så de gradvis bliver sværere
med et fremmedord hedder adaptive test så er vi da glade for at
er seks partier nu
var jo modstandere som fru karen ellemann jo på glimrende vis har fortalt om
jo ikke gå alt for hårdt til værks mod sf og de radikale
andre problemer at slås med men jeg vil dog glæde mig til at lytte til ordførertalerne jeg vil især hæfte mig ved om ordførerne
først om fem seks år med sikkerhed kan sige at de her test faktisk er et godt redskab
drøj en kost det kan være at æde sine egne ord og
det ofte kan være lettere at indtage jerusalem end
gå væk fra det man
andre lejligheder og der er spørgsmålet om
har stået et hundrede procent bag disse nationale test
vil jo nok anse dansk folkeparti for
er at ved at stå fast på det vi ved har virket
en bedre skole så jeg skal bare opfordre venstrefløjen og især de radikale og
når dansk folkeparti foreslår noget nyt i fremtiden som oftest har vi jo ret og som oftest er det vi foreslår
så meget i ideologi og
vi er glade for at der nu er seks partier bag
evalueringen om nogle år viser endnu bedre resultater det
forbedrer fagligheden markant men det vi kan se er at de forbedrer fagligheden og derfor er vi jo bare glade for at det vi har sagt
i to tusind og fjorten og vi forventer jo at den også viser fremskridt så vi ved godt at
vi skal tage den her evaluering med forbehold det siger evalueringsrapporten
og lærerne skal blive bedre til at bruge dem og så skal de tilpasses eleverne yderligere
slet ikke kan sammenlignes med de test vi har i dag og de test vi så
bliver endnu bedre de bliver adaptive og de bliver kriteriebaserede et vidunderligt redskab
eleven og de nationale test udgør en del af det grundlag som man kan tale med eleven
nationale test vi er ved at udvikle bliver jo markant bedre de giver eleven en indsigt i hvordan
er eleven blevet bedre
blevet dårligere det læreren så skal bruge de her test til at jo selvfølgelig at fortælle eleven hvad kan du gøre for at blive bedre
et redskab til faglig forbedring
være en faglig progression hvert år og der er
skal polemisere jeg håber selvfølgelig meget at både sf og de radikale heroppe
den der massive modstand mod de nationale test
og deres indførelse jeg tror at vi alle har brug for det nu da
trods alt har bevæget sig og anerkender at
en en gavnlig virkning sådan som evalueringen også viser
da kun være aldeles tilfreds med normalt bruger vi
at kritisere hinanden men jeg synes også der en gang imellem skal være plads til at man kan anerkende når partier
fint at man har lyttet til de henvendelser der har været fra teatrenes interesseorganisation og statens kunstråds scenekunstudvalg
egnsteatrene jeg skal ikke gentage hvad de to
hvad det kommer til at indeholde men egentlig bare ganske kort sige
vi selvfølgelig er glade for at de femten procent
der er jo kommuner der har lidt andre forhold for eksempel har gentofte været noget utilfreds i deres høringssvar så derfor er det fint at der også
en mulighed for dispensation ind vi også glade for at kravet om et fast spillested
bliver præciseret præciseret for det er jo afgørende at
har et fast spillested
er vi selvfølgelig også glade for at
ordningen om egnsteatre som er lidt kompliceret nu bliver skrevet ind i en bekendtgørelse
gør det lidt mere overskueligt ellers skal jeg ikke gentage hvad de øvrige ordførere har sagt men
men bortset fra det
er den grundlæggende utilfredshed
vi er utilfredse fordi vi faktisk får to systemer nu på den ene side
det gode danske aftalesystem
får vi så det nye eu baserede sidstnævnte er selvfølgelig både bureaukratisk og
hvad er så op og ned i hele den her sag i dag bliver ophavsløse værker og deres ophavsret i danmark jo varetaget af organisationer som koda og copydan kulturarvsinstitutioner
overdrager så ansvaret for disse værkers ophavsret til copydan koda
og det fungerer jo fornuftigt og
at man laver en søgning i medlemsstaten
ophavsretshaveren for hvert enkelt værk
søgning skal oven i købet dokumenteres og så skal den sendes til kulturministeriet der så sender det til en eu database for at det hele ikke skal være negativt
gode ting i forslaget bliver et værk for eksempel defineret som ophavsløst gælder det i alle eøs lande men for danmarks vedkommende kunne
ikke så meget med det foregående at gøre men
deler lovforslaget så vi ender nok med at sige nej
det er forbillede for resten af eu og
parallelt system som skal være
kan hver enkelt kulturarvsinstitution gå ud og finde og registrere værket hver enkelt institution det vil sige alle biblioteker og alle museer i stedet for overlader det til til nogle organisationer
få to systemer når det nye endda er dårligere
sit fremragende arbejde med at opdatere vores sprog og holde det ved lige på
sige at hun stadig væk arbejder på sagen det er ganske enkelt for trægt når ministeren siger drøfte
kigge derhen og så finde pengene
at engelsk skal være officielt sprog i danmark de er også helt vilde med
overalt på universiteterne de synes også det er fint at vi har det i koncernerne i firmaerne
være lidt skeptisk over for tempoet hos ministeren kan det skyldes at de radikale
ville man også finde de her penge det er jo egentlig
ministeren jo mulighed for at bevise det nu har jeg anvist en finansieringsmulighed der bliver hvert år brugt to hundrede og firs million
på international kulturudveksling i ministerens
sikker på at hvis ministeren virkelig ville og brændte for det danske sprog så ville ministeren også finde nogle penge så vi kunne opgradere
de fortsat kunne udvikle på det så vil ministeren kigge på de to hundrede og firs million
vi om året bruger på international kulturudveksling
har også set at ministeren på samrådet har lovet at hun vil finde en løsning i løbet af marts måned
venstres forslag som jo kommer på baggrund af hele den sag
nordschleswiger
at forstå hvorfor venstre ikke har anvist nogen finansiering men det går jeg stærkt ud fra at
på talerstolen men ellers er der fuld opbakning til det vi
støttet at det tyske mindretals skoler blev ligestillet
så det skulle være
syv hundrede sider og hvis man lægger dem oven på hinanden er
derfor var det jo en stor glæde for os at
et af regeringens mål var at få forenklet fælles mål så de bliver brugt vi har i forligskredsen haft mulighed for at se på
være redskabet for lærerne og det ser virkelig spændende ud jeg vil gerne rose arbejdsgruppen for det arbejde jeg glæder mig meget til selv at få mulighed for at afprøve det
er meget positive over for dette lovforslag skyldes flere ting
er det jo et opgør med den privatpraktiserende lærer altså nu kan vi komme til
professionalisere lærergerningen så det i højere grad bliver et håndværk der skal læres
rigtigt vi lærte i canada at være lærer er at kunne et håndværk og det kan alle lære
at det gælder fra skoleåret to tusind og femten til seksten det var rigtigt at
det skal være så kan lærerne og eleverne virkelig bruge det til noget ude i folkeskolerne eleven skal simpelt hen år for år blive bedre
af færdigheds og vidensmålene og de skal bruges til at evaluere med eleverne
jo det der er afgørende for elevens fremskridt vi ved fra forskning at evalueringen er det afgørende
vi er også tilfredse med at der kommer fokus på de dygtigste elever vi har jo i danmark været gode til den brede masse men de svage elever har vi tabt og vi har faktisk også svigtet de dygtige elever
elevplanerne skal bruges til elevens progression så vi ikke bare kigger bagud men
også kigger fremad der kommer elevplaner på alle klassetrin i dansk
frem til ottende klasse de skal være lettere at bruge både elever og forældre skal kunne anvende dem de skal være digitale
det allerbedste er at elevplanen og uddannelsesplanen bliver samlet
en plan dermed gør vi det jo også lettere for lærerne at bruge det det er blevet nævnt at kvalitetsrapporten kun skal komme hvert andet år nu har jeg selv siddet i en kommunalbestyrelse og det er et stort arbejde for kommunerne at indsamle det
hvert andet år giver god mening og så bliver det et styringsværktøj hvilket er endnu bedre
mulighed for i højere grad at følge op på om kommunerne og skolerne gør hvad vi egentlig beder dem om og kommunerne skal levere de oplysninger så vi kan følge op på det det bliver samlet i ministeriet der er også noget vi har lært i canada hvilket
ministerens tilsynsret bliver derfor også skærpet kan skolerne ikke levere resultater
er ro og orden i klasserne hvilket er meget vigtigt for
det har jo været et stor stridspunkt for mange her i salen blandt andet det radikale venstre også her bakker man op om det kanonlister er en vigtig del af
så måske lidt kritik til sidst skolebibliotek ændrer navn til pædagogisk læringscenter det er jo et gammelt gammelt begreb vi så ændrer men det lever vi
vender vi jo så tilbage til tiden før den blå betænkning nu siger vi jo til skolerne at de skal
og at vi følger op på det hvis de ikke
vi giver nogle styringsredskaber og vi forenkler målene de må egentlig selv finde ud af hvordan de gør det men vi vil have at de når dertil
eleverne skal blive dygtigere og dygtigere
år de skal simpelt hen kunne noget de skal ikke bare være lykkelige og harmoniske mennesker så er det at jeg vil spørge har det ikke været en bitter pille at sluge for det radikale venstre efter i halvtreds år at have skamredet folkeskolen
må vi jo så tage det på et andet tidspunkt jeg stille et andet spørgsmål det er om kanonlisterne som det radikale venstre jo har været indædt modstandere af de bliver bevaret
radikale venstre nu tilhængere af kanonlisterne og har
jo spillet en stor rolle siden christen kold grundlagde den første friskole derfor har fyn mange friskoler i nyborg er
for eksempel en tredjedel af alle skoler
jeg fortæller det her fordi friskoler ofte bliver anklaget for at ødelægge folkeskolen og sammenhængskraften i
ikke er en rimelig påstand og liberal alliance
ser man for et øjeblik bort fra københavn så er friskolerne jo en berigelse for landet både pædagogisk og folkeligt københavn er en historie for sig her spiller byens vanrøgt
vi ser frem til den høring der skal gøre os alle klogere på friskolerne
i de senere år er er det blevet sværere for friskolerne at få økonomien til at hænge sammen det skyldes bla
bevirker øger de integrationen eller gør de det modsatte hjælper de parallelsamfund på vej eller gør de det modsatte det ved vi faktisk ikke og derfor
frem til den høring vi håber jo at de mange sagkyndige der bliver indkaldt giver svar på det hidtil har vores frygt været at de forværrer integrationen men vi er åbne over for
sagkyndige kan fortælle os noget andet og derfor
ting der gør os bekymret er tilsynet godt nok har vi hånd i hanke med de muslimske friskoler lever de i realiteten op til det vi egentlig kan forvente og bliver integrationen øget det ser
tilsynet er jo det afgørende det håber jeg at vi alle sammen er
ikke udnytter den frihed til at modarbejde dette dejlige land som
man kan tage sit barn og flytte det over i en specialfriskole
forhindringer men der er så sandelig også noget økonomi forbundet med det fordi
det område men lad mig dog lige læse op hvad for eksempel holstebros borgmester har sagt
der skal være et optjeningsprincip det er sund fornuft i forhold til de mennesker der
som jeg husker historien bar moses ikke eu retten med ned fra bjerget det var de ti bud alt andet kan vi lave om han også socialdemokrat
godt tænke mig at høre hvad ordføreren siger til sine socialdemokratiske borgmesterkolleger
end de her to er de også sådan lidt specielle
man sagtens kan sammenligne gammel estrup herregårdsmuseet med andre museer
ser vi lidt på andre
langt mere statstilskud
besøgstallene gammel estrup får to
har ethundredetusind besøgende om året mens for eksempel
totusind besøgende om året kan ministeren forklare hvorfor der er sådan en tilsyneladende stor
venstres ordfører sige at
og meget prisværdigt og det tager vi imod med kyshånd så mit spørgsmål til herre troels ravn er
socialdemokratiet også vil være med til at kigge
og ethundredetusind besøgende
pænt alene de her tal og der flere tal viser jo at der er behov for at
her på ny derfor skal
hun på linje med de andre ordførere er villig til at gå ind at kigge på de her tal
have en analyse af hvorfor der er de historiske forudsætninger
sammenlignes med derfor er jeg da selvfølgelig glad for at også det radikale venstre gerne vil kigge på det
muligheder også for gammel estrup det vil jeg gerne kvittere for og jeg glæder mig til det møde som
møde op og kigge på det her og inden ordføreren bekræfter det
flere penge til det område
de eksisterende midler så blandt andet museer som arbejdermuseet og gammel estrup
vi foregrebet den diskussion som venstre
i sin ordførertale og som egentlig er meget relevant jeg synes det var konstruktivt hvad man lagde frem der og derfor har vi også grebet den så kan man jo altid være bagklog og komme op på en talerstol og sige
bragt det ned i salen og det
diskussion er jo at nu mødes vi med ministeren for at kigge på det det må ordføreren da anerkende trods
hæve tilskuddene til de statsanerkendte museer vi vil bare gerne finde en
også glade for det forslag som venstre
at nogle af ordførerne har fundet det lidt mærkeligt
dansk folkeparti fremsætter et enkelt beslutningsforslag som omhandler et enkelt museum
ministeren indkalder til det møde dernæst har jeg mens jeg sad og lyttede til ordførerne tænkt på jamen er det så en god ting at det her
kommer til en andenbehandling og dermed en afstemning måske er det bedre at vi i fællesskab finder frem til en beretning på baggrund af det
her beslutningsforslag der munder ud i en eller anden form for fælles erklæring om at vi måske skal kigge på de her
tildelinger så der bliver en objektiv objektiv
gerne forsøge at finde fælles fodslag på
jo selvfølgelig at ordførerne står ved
gentage endnu en gang at der står i beslutningsforslaget at økonomien ikke er begrundet i objektive forhold det er vigtigt at tildelinger er begrundet i objektive forhold og det har det altså ikke været for gammel
statstilskud om året plus et ekstraordinært tilskud på nul
er ikke særlig meget når man så sammenligner
gennem mine spørgsmål jo har
andre ordførere har så peget på arbejdermuseet og og andre museer og
med glæde også kigge på
får den tildeling af tilskud til museerne som de er
det det handler om for dansk folkeparti så med disse ord
inden for dette område og at der så er
sagt ja til et lovforslag
det betyder jo heller ikke at man skal sige nej til et lovforslag når man siger ja eller nej
man det jo af en lang række årsager og dansk folkeparti sidder altså ikke i regering vi har ikke flertallet
vil jeg egentlig gerne have mig frabedt men tak for
den debat vi har haft jeg synes den har været yderst konstruktiv og jeg håber selvfølgelig på
fællesskabet er jo os alle det danske samfund så forslaget går ud på at i stedet for
en meget dansk løsning det er solidarisk og det er en fællesskabsløsning derfor undrer det mig at
småbeløb vi taler om det er måske fem
den byrde det er for en ejendomsejer
bevare sin fredede bygning kan ministeren slet ikke se nogen
venstre slet ikke kan se nogen idé i at oprette beskyttelseszoner når man
i en lang række andre lande england irland belgien tyskland
når jeg nu siger at man stadig væk
er en beskyttelseszone er ordføreren så stadig væk imod
og så er det kun den almindelige forsikring der gælder og ejeren som har betalt i dyre domme til den ekstra dyre forsikring får ikke noget ud af det men mister sit
fredede hus samtidig med at han får en moderne bygning ville det ikke være en idé med sådan en forsikringsfond
så sikrer vi da at det gamle historiske
ordføreren så mene at alle landets otte
anerkender
så var der b fredninger som minder meget om beskyttelseszoner det vil sige man kunne gå ind og b frede et hus fordi det havde
tidligere og det er ikke så længe siden mit spørgsmål
at vende tilbage til tidligere tiders fornuftige tilgang til det her i stedet for bare
for nylig revet
at kommunen gav tilladelse det er svendborg kommune
sent ejeren havde fået lov en beskyttelseszone ville forhindre det
ordføreren har selv siddet i en kommunalbestyrelse og ordføreren burde jo så også vide at
måske i kerteminde men det er det ikke ret mange steder så ser ordføreren virkelig ikke nogen
en fredningszone som
i for eksempel dragør kommune har kulturstyrelsen lige affredet sytten
og så er de bygninger jo kommunalbestyrelsens ansvar og hvis kommunalbestyrelsen ikke synes
støtten fra de konservative
lidt mere håndfast når ordføreren får sådan
og næsten otte ud af ti virksomheder mener at det skaber lokal identitet der er altså en overvældende tilslutning
også glædeligt at realdania sammen med kulturstyrelsen har søsat en kampagne over for kommunalbestyrelserne den hedder bygningskultur to tusind og femten
et forsøg på at få kommunerne til at tage vare
ude i kommunerne frem til to tusind og femten
vil kulturstyrelsen systematisk gennemgå alle de bygninger der er fredet før nitten halvfems
ejeren i årevis til ingen nytte har betalt i dyre domme for en
det tredoble på et år der er også en ejendom ved præstø fjord hvor præmien blev fordoblet
halvfjerdstusind kroner ekstra i forsikring og det er pensionister de har ikke for mange penge det er derfor at
der svarer til stormflodsordningen hvor forsikringsselskabet skal lægge en
pengene skal så gå ind i en fond der kan hjælpe hvis uheldet er ude for en
bliver det et ansvar for alle danske boligejere det er fællesskab og solidaritet når det er bedst dansk når vi er stærkest sammen
det andet beslutningsforslag handler om beskyttelseszoner for fredede bygninger
helheder og det er vi ikke så gode til i danmark fordi fredningsbestemmelserne er baseret på sokkellovgivning
det vil sige at det er bygningen
de historiske omgivelser vi har jo en del middelalderkøbstæder som ribe og svaneke og der er byer med særlige gadeforløb som for eksempel i
landsbysammenhænge med kirke kro og præstegård man kunne også nævne bispebjerg
eller brandts klædefabrik i odense sidstnævnte blev dog bevaret og det skyldes en
lokal arkitekt kristian isager
også være herregårdshelheder hvor kun selve herregården er fredet men hvor den mister sin
dragør der har man i mange år været fremragende til at bevare den historiske bykerne men desværre
vi blev jo gjort opmærksom på det gennem et brev fra beboerforeningen for dragør gamle
til sidst vil jeg altså bare lige gentage langkildegård hvor dr serien arvingerne foregår på grund af en fejl
en lade revet ned fordi svendborg kommune havde givet tilladelse en beskyttelseszone ville jo have modvirket dette så ville
have været advarselslamper i kommunens sagsbehandling
og femtentusind bevaringsværdige
kulturarv er vigtig for danskerne
ikke på tide vi hjælper med at sikre den yderligere så jeg vil opfordre partierne til at tænke over dagens debat