syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
overhovedet vil samarbejde netop så vi også kan være med til at spille en rolle her fra syddanmarks side i forhold til en bæredygtig udvikling i arktis men også for at se på hvordan vi udvikler det
for fremtiden jeg håber da at vi alle sammen har lyst til at have en form for samarbejde men det bliver nødt til at være på vores samtids og vores fremtids præmisser
vi får skabt den afspænding igen så vi ikke begynder at se oprustning på oprustning i hvert fald at vi ikke deltager i den oprustning for det vil være meget meget ærgerligt for arktis hvis det er at det er det der bliver
man har opnået principiel enighed der sikrer at der ikke påbegyndes fiskeri i højsødelen af det arktiske ocean før der er tilstrækkeligt videnskabeligt grundlag for at det kan foregå på bæredygtig vis
i undergrunden så derfor skal vi selvfølgelig ikke begynde at lede efter nye det er egentlig det jeg synes skal være vores udgangspunkt
det arbejde vi skal gøre også for arktis det
kommer til at kunne få virkelig katastrofale konsekvenser
ordførerens kritik
på den ene side skulle vi slet ikke diskutere det her
grønlandsk anliggende og derfor skal vi slet ikke diskutere det her men jeg tillader mig jo side at blande mig
klima og udvindingen af fossile brændsler i hele verden og derfor vil jeg sådan set også tillade mig at gøre det når det når det kommer
synes det er nødvendigt at råbe op om det her på alle
skullet overtale verdens ledere til at tage klimakrisen alvorligt og vi er holdt op med at diskutere
også derfor jeg ofte i debatter med
sker i forhold til parisaftalen jeg synes det ville være et vigtigt skridt også for resten af verden
vi ser desværre en udvikling lige nu hvor der er nogle lande der burde have stor interesse i
med i parisaftalen som har vendt ryggen til den eksempelvis usa
jeg talte netop meget for det symbolske stærke i at grønland også tiltræder den her aftale hvor ser jeg
en meget ny sammensætning fordi vi bliver nødt til at se på den tid vi lever i nu altså at vi er ligeværdige lande som er gået sammen i et rigsfællesskab hvor vi kan varetage nogle ting meget klogere sammen
kan hver for sig jeg er ikke så interesseret i at skulle bestemme hvordan og i hvilket tempo nogle vil diskutere selvstændighed eller ej det skal jeg ikke blande mig i jeg skal
bare stå til til rådighed for det men jeg vil gerne diskutere hvordan
området omkring sikkerheds og udenrigspolitik er
selvfølgelig eu som er noget særligt for det er jo noget som
vi har faktisk fra alternativets side foreslået at vi ser på hele måden at samarbejde på i rigsfællesskabet
have en rigsfællesskabsminister som bliver varetaget af de tre lande på skift
får tingene til at fungere i samarbejdet det kunne være en måde at gøre det på men for det første skal vi hen hvor det er en selvfølge at når ting omhandler
partier der ikke var inviteret vi kunne spise den eller lade være og hvis ikke vi bare
men den anden del af spørgsmålet blev der ikke svaret på
er rigtig interessant mener dansk folkeparti at
har lavet kan sammenlignes med en momsfritagelse for digitale medier altså den ordning der ligger lige nu
den ene del af spørgsmålet den anden del af
er regeringen så parat til at indføre det med det samme det bliver muligt igennem eu systemet selv om der ikke lige er
finansiering til det der ligger her
det studsede jeg bare over altså et er at man ikke vil have lange dybdegående artikler men
på nettet også selv om man ser et ryk af mange brugere hele den her generationskløft som vi har snakket om
ikke en momsfritagelse og nogle kan ikke rigtig søge for de får en anden
det her med at dr skal være mindre til stede på nettet det svarede ordføreren før til en anden
når nu vi ser at der er en større og større gruppe der egentlig får deres medier fra nettet
til allerallersidst skulle vi så snakke om hele
webplatform man kunne skrive på selv var jeg med steder med ministeren og det var rigtig spændende at snakke med med borgere i danmark om hvordan
de kommer i kontakt med det indhold de vil have
at hele processen
snakke om finansiering
i finansministeriet bag lukkede døre uden at man prøvede at se på
en aftale om økonomien
så var det der fantastiske forløb den proces ministeren havde sat i gang hvor vi skulle undersøge til bunds hvad det
det synes jeg var rigtig rigtig ærgerligt for jeg synes faktisk at det var en rigtig god proces
have taget med ind nu står man så med en aftale og de her to lovforslag vi skal se på i dag
går bare ikke den vej som jeg gerne havde set man har lavet en finansiering som desværre ikke er så socialt balanceret som man kunne
udpegelse af bestyrelse
i dansk indhold og man privatiserer rigtig meget
man jo lige pludselig ville putte ind som nye ting der skulle skabe det her fantastiske nye indhold skal geares med reklamekroner reklamekroner som vi ikke rigtig ved om eksisterer
sige i dag er hvor er det ærgerligt at den gode proces ministeren lagde op til blev fuldstændig ødelagt så vi ikke fik reelle forhandlinger ud fra de
det hele blev lukket ned
det man jo nok kan regne ud efter disse ord er at alternativet ikke støtter de to
at tælle hoveddøre til at tælle personer når man burde tælle på indtægt altså progressiviteten som er
som som spørgeren læser op men jeg kan ikke
det gør stadig væk ikke systemet mere socialt balanceret man er gået fra at tælle hoveddøre til at tælle personer i stedet for at se på indtægt og lave en skat som vi plejer at gøre
altid lige hvad det er der passer på det
tre og
at dem skulle man ikke pille ved lige nu men samtidig synes
man har den lidt større indflyvning fra ordføreren at der jo er nogle områder hvor det er nødvendigt at samarbejde
de forbehold her tænker jeg specielt når vi snakker om eus rolle i verden
godt tænke mig at høre den politiske holdning til hvor
flere hastigheder når vi står med de her forbehold og eksempelvis når det
selv nævner ordføreren
jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre dansk folkepartis svar på sådan ligesom rammerne omkring
brexit selv om vi ikke aner hvad det egentlig er er det den vej skal vi have den udmeldelse fordi det her ikke holder så alle lande
melde sig ud eller hvad er rammerne omkring det eu som dansk folkeparti ser
skal løse de elementer som dansk folkeparti
der kan opstå noget andet som
kan være være den her drøm om det
venstre har forandret sig lidt fra at man spillede
nu skal vi rigtig være kritiske til egentlig at turde være positive det kan jo have noget at gøre med med eu ordføreren for venstre og
udenrigspolitiske ordfører følger med noget som jeg tit studser over
eu skal være stor på det store og lille
ud fra det danske perspektiv eller ud fra polens eller
kroatiens perspektiv det er jo ikke de samme udfordringer som vi anser som de store
et fællesskab er også at have forståelse for de andres store udfordringer så hvordan er det man skal forstå den
det så ikke en stor udfordring som selv om det ikke lige har noget at gøre med hvad der foregår inden for vores grænser
vi skal være en del af at løse fordi vi har valgt
kommissionsformand junckers state
får man jo det indtryk at eu er stærkt og bare skal videreudvikles i
brexit og nogle lande der lidt udfordrer vores fællesskabs spilleregler og grundlæggende rettigheder men i bund og grund
udstiller fraværet af faktisk en bæredygtig strategi for at bekæmpe skatteunddragelse
jo også på måske det vigtigste område nemlig klima og miljøområdet hvor vi ikke har formået
de anbefalinger er altså at der skal handles meget ambitiøst
ti år det er lige nu og her i europa står vi med et historisk ansvar for klimakrisen
som står mål med de udfordringer som vi står med når det kommer til klimakrisen her skal vi tage et ansvar ikke kun fordi vi har det historiske ansvar
vi har en historisk mulighed for at trække hele europa og verden i en langt mere bæredygtig retning apropos bæredygtig udvikling
et nærmest ideologisk opgør med de strukturer der forårsagede den finanskrise vi så for cirka ti år siden
de allerstørste banker i almindelig bankforretning og
en mere spekulativ del
et bæredygtigt bud på hvordan vi kan undgå at skatteyderne igen risikerer at blive påkrævet påkrævet at levere finansiering til at holde hånden under de gigantiske banker
ikke har råd til går konkurs i alternativet ser vi desuden også en skræmmende udvikling på den europæiske højrefløj hvor nationalismen blomstrer og splitter befolkninger og samfund
set i mange lande og det kan føre til at
ser at frihed indskrænkes og der overtrædes helt fundamentale rettigheder det har specielt gjort sig gældende i forhold til den måde hvorpå vi møder og behandler flygtninge og også her
langt mere fremtrædende både når vi læser den redegørelse fra udenrigsministeren og når vi hører junckers state of
union tale mere af det samme er ikke godt nok for os at se er
eneste alternativ til eu et bedre eu og derfor er vi faktisk nødt til at kræve noget mere af hinanden
spørgsmålet er jo så også lidt hvordan vi gentænker
helt seriøst går ind og arbejder langtidsholdbart med løsninger på de udfordringer vi har
miljøkrisen på den voksende ulighed på
og flygtningespørgsmålet på demokrati og gennemsigtighed ja og
er de her store store spørgsmål
skabe et mere involverende og inddragende demokrati
gået til udfordringerne om eu
i et samarbejde som bliver kaldt
det går ud på at vi gerne vil skabe bæredygtighed på tre bundlinjer det menneskelige det miljømæssige og
bevægelserne i alle landene
meget godt billede på de udfordringer vi står
de allervigtigste udfordringer for for et parti som razem fra polen
andre store udfordringer hvordan er det vi finder et sted hvor vi egentlig kan samarbejde og sige
noget hvor vi faktisk må sige at det ikke bare er vigtigt hvad der er i det
løfte niveauet i hele
med de her snævre nationale interesser
kætterisk i nogles ører herinde i folketingssalen
i det for os selv vi bliver nogle gange nødt til at gå ind i det
det er vi skaber bedre muligheder for
selvfølgelig helt afgørende med en bæredygtig udvikling for alle europæere en balance mellem de forskellige bundlinjer vi kunne rigtig godt tænke os at vi får taget fat på det
det europæiske demokrati den europæiske offentlighed hvordan
mere demokrati hvordan kan parlamentet få den rolle som vi synes det skal have nemlig at være dem der kan fremsætte forslag
og ikke kun skal forholde sig til det der kommer
den europæiske offentlighed kan se ind i de magtrum
på tværs af mange partier i folketinget
vi får skabt et eu som er grønnere mere solidarisk og langt mere
altså europæisk forår som vi håber kan være det håb mange har lyst til at være med
hver gang lad os nu tage afsæt i indholdet i stedet for kun at prøve at få noget igennem omkring størrelsen på det
tror faktisk at det der ville være indholdet her ville være et konkret indhold
vi synes vi skal sætte ind med budgettet
er at løse hvor mange penge der skal bruges til det
vi er ikke bange for at eu budgettet stiger vi er ikke bange for at se på hvordan man kan lave egenindtægter til eu så der også den vej igennem kommer penge så vi kommer væk fra at tale om nettobidragsydere nettobidragsmodtagere
hvis vi hvis vi siger at det her skal vi ikke stå og tage os af nationalt nej vi skal faktisk gøre det i fællesskab så må vi også lægge pengene sammen til det
vi også ser på egenindtægter til eu så vi kommer ud over det
og snakke om at vi giver mere end vi får og nogle andre får mere end de
giver og hvad gør det så nej vi bliver nødt til at få skabt noget mere lighed der
på den flerårige finansielle ramme som jo er at man prøver at forsimple og lave mere fleksibilitet i budgettet men derigennem også
så der der kommer de her usikkerheder om hvad vi vil og det er jo noget af det
som som ordføreren peger på men som også
stå op både for de intentioner vi har omkring
men jo også inden for menneskerettighedsområdet og en række andre områder
heller ikke underimplementere eller implementere helt forkert i forhold til de systemer der i forvejen er der synes vi fra alternativets side at
bekymrende i det her forslag om netop forbrugerbeskyttelse som der også bliver peget på
at kigge på så som udgangspunkt er vi ikke positive
forslaget som det ligger fordi der simpelt hen er for mange udestående spørgsmål specielt om forbrugerne i
omprioriteret fra kulturen og hvor mange penge vil man nu begynde at give tilbage det er jo en nedprioritering
snakke om en omprioritering mener ministeren stadig væk det er en omprioritering eller er det en nedprioritering af kultur
kan omtale noget som det det ikke er herre
alex ahrendtsen snakker om at omprioriteringen skal væk men så vil man alligevel prioritere lidt
sige plus minus plus minus en nedprioritering af kulturområdet der vil ske i kroner og øre fra 2019
kunne simpelt hen ikke følge med i alle de her her plusser
politisk uenighed men jeg synes det ville klæde os hvis vi turde tage diskussionen for det
så kan vi altid diskutere hvor det er rigtigt at bruge pengene men jeg synes bare den her diskussion efterhånden er kommet lidt hen i
bare optaget af at vi har den her debat på det rigtige grundlag
fra regeringens side indtil nu og vil der være det fremadrettet selv med den måde man flytter rundt på pengene
og det er at man prioriterer kulturen specielt i den tid vi står i nu hvor vi faktisk ser et behov for flere steder at samles for mere historie for flere ting der også kan hjælpe os til at rykke vores samfund videre
om om ordføreren som det vise medlem af folketinget han er ikke er enig i at det netop er nu i den tid vi lever i med de omvæltninger der sker med de udfordringer vi står med
det er et politisk valg
helt fair at træffe politiske valg
en omprioritering det er en omprioritering på det samlede finanslovsbudget men det er en nedprioritering af kulturen og det synes jeg altså at vi skal være ærlige omkring i stedet for
få det til at lyde som om det er alt muligt andet
ministeren sagde i sin besvarelse
det var for at der også skulle tænkes nyt
vi må bare se på realiteterne i dag og de er ikke at der bliver tænkt nyt men at der bliver tænkt mindre færre udstillinger på nationalmuseet mindre forskning er det det vi ønsker altså hvad er det
en diskussion vi skal stå her og have i stedet for at stå og hoppe lidt frem og tilbage mellem nogle ord
en rolle kunsten og kulturen skal spille i vores samfund det må da være det vi skal se på og så finde ud af
ikke lege med ord om omprioriteringer henprioriteringer og så videre jeg synes lidt at den politiske prioritering man har set fra regeringen
femten har været sådan en dagsorden om hvor lidt er nok
en tid vi lever i lige nu
en tid med store udfordringer med store omvæltninger lidt i en mellemtid hvor vi alle sammen er
hvordan tingene plejer at være og der har vi brug for kunsten og kulturen vi har brug for kunsten og kulturen
til at skabe fællesskaber vi kan mødes i vi har
det vi bliver nødt til at diskutere hvordan
ved med at skulle prioritere
om det er den ene kaffemaskine eller den anden eller hvor mange sider der bliver printet nej det er kerneopgaver som eksempelvis forskning og formidling
en kamp om plus med minus med minus på plus
mener vi jo at man skal prioritere kunsten og kulturen det har vi gjort i de finanslovsudspil vi er kommet med
så kommer spørgsmålet altid hvor skal pengene tages fra de bliver
museum nej når man laver et finanslovsudspil
kommer pengene fra finansloven
der plejer at komme i forkøbet
man jo lave de her prioriteringer ønsker man mere kultur eller mindre kultur
kan man skrue på indtægter og man kan skrue på udgifter
diskutere hvad det er vi skal med kunsten og kulturen i byen det er sket så kunne jeg komme tilbage og være lige så
men det gider jeg ikke for jeg synes faktisk det er langt mere vigtigt at diskutere det her emne vi snakker om her nemlig en nedprioritering af kulturen eller hvad vi vil med den
ministeren selv eksempelvis det
er pengene kommer fra i stedet for og det er det jeg egentlig efterspørger fra ministeren
med kunsten og kulturen i dag for jeg ser ikke argumenterne som andet end at lidt er nok og hvordan
man skaber en kommunaløkonomisk balance i samfundet og det synes jeg bare er fattigt
jeg synes at enhedslistens ordfører var meget god til netop at beskrive hvad de her forslag går ud på og også pege på de store svagheder og det er jo egentlig synd når man stod med et spørgsmål som alle var enige om der
gøres noget ved netop hvordan man kunne forenkle et system at man så har valgt at lave en løsning i en meget meget smal og lille kreds som desværre skaber centralisering i stedet for også
det er jo egentlig underligt når man ser på hvad regeringen og dansk folkeparti ellers laver med udflytning af statslige arbejdspladser som skulle give mening i forhold til balance i landet at man så laver en erhvervsstøtteordning der ser ud på
det desværre noget der skal laves om
kommer et andet flertal og det er
noget der skal laves om så jeg synes det er synd at regeringen valgte at lave så smal en aftale som
i de her systemer men jeg er meget bekymret for de helt små virksomheder der er ude rundtomkring i landet
med til at skabe arbejdspladser i hele landet med til at skabe liv i hele landet jeg er bekymret for at de små iværksættere og så videre bliver glemt
vi kan få nogle ordentlige svar på det høringssvar der er kommet fra sammenslutningen af danske småøer for jeg synes det er en problematik der ikke bliver besvaret ordentligt i det her forslag så det vil jeg
og jeg tænker lidt at hvis folk gerne vil
gerne vil holde ferie i danmark være heroppe og og nyde naturen
fakta der underbygger det her med at prisernes
i i danmark og nyde deres ferier og fritid
at betale for flere forskellige mennesker
der var nogle der begyndte at sige at det ville dræbe sommerhusområderne fordi der ikke ville komme nogen mennesker og holde
så hvad er det for nogle fakta vi bygger den her frygt
kører debatten på en masse antagelser og en masse følelser om at det er farligt at der kommer en masse fra andre lande og køber alle vores huse
vil lægge vores sommerhusområder øde hen fordi der ikke
jeg ikke er bange for at der kommer nogle udenlandsdanskere nogle svenskere tyskere franskmænd
en del af det sommerland vi har i sommerhusområderne
fritid her i landet det synes jeg kun kan gøre det spændende det kan endda være
med til at skabe liv i nogle af de områder hvor det er svært at sælge de her trettentusind sommerhuse der er til salg så så det er jo lidt en en følelsesmæssig diskussion hvor vi pisker følelser op og har angst for noget der står også i bemærkningerne
det er forslagsstillernes holdning at det er vigtigt at begrænse antallet af sommerhuse ejet af udenlandske statsborgere og udenlandske selskaber der ikke bor i danmark
det er så ikke en holdning som
med deres familie og så videre derfor støtter vi nok ikke overraskende ikke dette
at sikre vores byer imod at der netop kommer de her investeringsejendomme hvor der ikke bor mennesker men hvor de bare bliver brugt til at
jo endda noget man også ser på andre steder i europa altså hvordan man kan lade sig inspirere af de danske regler fordi man har store problemer med det
folk der gerne vil have et sted at komme tilbage
fra tyskland eller sverige eller frankrig der har lyst til at have et sommerhus danmark og komme tilbage igen og igen
sidste gang efterspurgte fakta på det her område
nogle farlige mennesker der køber vores huse og ikke
og kan låne penge i til udbetaling og så videre og det er jo hele problematikken om
hele vores vores boligmarked men igen kan jeg bare ikke forstå det vi diskutere her er om der godt må være udlændinge der køber et sommerhus og kommer og holder deres ferier i danmark eller
vi diskuterer vi diskuterer om der skal være en kvote på mellem nul og
og jeg må bare sige jeg deler ikke den holdning jeg deler ikke den
det er nogle sjove problematikker det er hvert sit lille perspektiv man sidder med
det er fordi de låner dem ud til deres venner i stedet for er det fordi de ikke kender til de ordninger der er nogle steder på vestkysten som vi jo specielt taler om hvor man faktisk kan få nogen til at stå for udlejningen for en kender man de ordninger når
så jeg synes der er så mange flere lag i det her end en række antagelser som indtil videre er det eneste jeg har hørt på det her område igen må jeg bare sige at
meget meget protektionistisk forslag som jeg på ingen måde deler jeg synes ikke det er farligt at der er nogle der har lyst til at holde deres ferier fast i danmark om de så kommer fra tyskland norge sverige
vil leje ud og så spørger jeg bare om
de her i alle deres ferier altså der er så mange antagelser som jo dybest set bunder
angsten for at der er udenlandske statsborgere der
til at præge blandt andet vigtige ting som det her i den retning vi ønsker for der er masser af ting man kunne pege fingre ad og sige det her er godt nok kritisk jeg har nogle af de samme betænkeligheder som enhedslisten havde i forhold
til øget overvågning af al den data og så videre men men alt i alt
spørgsmål til ministeren når man får et beslutningsforslag med så mange xer plejer det gerne at være fordi
det egentlig allerede på nuværende tidspunkt at vi skal gøre det her i stedet for når vi har de endelige forordninger
også skulle ryge igennem med et beslutningsforslag inden man faktisk havde dem foran sig og kunne forholde sig til dem og det synes jeg
er en ting som vi bør diskutere igen altså om det virkelig er nødvendigt vi har seks måneder fra de er vedtaget til at vi skal tiltræde dem og der synes jeg at en ordentlig behandling af det ville være at vi faktisk sad med de endelige forordninger foran os for at kunne gøre
rigtig stilling til det nu har jeg ligesom udtrykt vores overordnede holdning til forslaget
meget brugbart at vi har de regionale forordninger vi kan kigge på
venter til de har det officielle nummer som jo også er
i forhold til danmarks tiltrædelse altså hvorfor hvorfor det hastværk med at gøre det så vi har et beslutningsforslag nu hvor der står nummer
måtte jo så gå i gang med at undersøge det jeg vil sige at jeg stiller mig meget positivt over for det her forslag
i forhold til vores nordiske naboer og så må man jo gøre noget
er en sag men at vi gør det velovervejet og grundigt så vi stiller os meget
helt rigtige eller er nogle andre måder at gøre det på jeg synes det
selv om der er gang i undersøgelser i ministeriet
også går i gang med at arbejde med det her det synes jeg sagtens kan foregå
problemer med det jeg skal så hilse fra enhedslistens
ordfører og sige at de stiller sig positive over for
men også har en række spørgsmål
regering og folketing og at få det til at fungere
regeringen om rigtig at få det til at køre
informationerne flyder og regeringen også
ønsker et egentligt samarbejde med med den lovgivende forsamling
det er en unik situation vi har i danmark at vi faktisk har et
sørge for at det også handler om at regeringen følger med
hvornår det er vi kommer ind hvornår vi fra folketingets side ved hvad der egentlig er blevet implementeret i danmark
så det vigtige for mig var egentlig at spørge ind til om man også fra venstres side er villig til at gå videre end det her og sige
talerstolen men nu handler det her jo om
sager som regeringen fremfører jamen så er vi en del af en beslutningsproces
der jo en række ting vi ikke rører ved med det her beslutningsforslag
jo antallet af mandater der gives altså det kan virke fuldstændig tosset at det er så få sager der skal gives mandat til når man nu ved hvor mange sager der faktisk kører igennem vores eu lovgivningsproces
løbet af året det kan også undre
vil gøre noget ved hvornår det er at en regering egentlig synes
kommer vi enten ind på et meget meget tidligt tidspunkt
ved jo alle sammen godt at en forhandlingsproces specielt med otte og tyve parter plus
gør at tingene rykker sig undervejs og der burde man jo selvfølgelig komme tilbage og sige nu står forhandlingerne på en anden måde og derfor skal vi opdatere et mandat andre gange kommer folketinget jo ind i sagerne så sent
set færdig og derfor handler det om at sige ja eller nej til en given forhandling der allerede er foretaget
jo noget der er meget aktuelt lige nu specielt med eus næste budgetramme for
og en og tyve til syv og tyve som bliver forhandlet på livet løs
vi absolut ikke må tale om i folketinget fordi det
det er jo på en eller anden måde ikke så meget noget vi bare ordner med et beslutningsforslag det er jo egentlig også en kultur i regeringen hos ministrene i centraladministrationen
demokrati og diskussion med folketinget faktisk er en god ting det kan være vi får meget bedre forhandlingspositioner får mere belyst
at vi egentlig begynder at tage det alvorligt at alle folketingets medlemmer er en del af eus beslutningsproces og derfor skal vi selvfølgelig tage lovgivningen lige
om den foregår i eu regi eller i folketinget men det vil kræve kulturændringer og de er svære og det håber jeg så at vi kan blive
problem i at vi ikke tager de her debatter i det åbne når det handler
om om flådebidrag og det skal foregå i nævnet som jo er bag lukkede
og hvor man kan sige hvad man selv har sagt men men ikke
at vi egentlig tager åbne debatter om det her som jo trods alt er store spørgsmål
er ordføreren helt med på det eller eller er det noget som
at man kan sige hvordan man har stillet sig man kan jo ikke bare gå ud og nævne punkter fra en dagsorden og hvis det er en særlig sikkerhedspolitisk situation der skal være fortrolig kan man jo altid tage det i nævnet men det der bekymrer mig er den
procedureændring vi ser med det her beslutningsforslag
som om man fuldstændig sadler om og siger at fra nu af kører vi det bare over nævnet vi giver carte blanche og så skal vi ikke tale
det jeg ved godt at jeg vil kunne stille alle de spørgsmål i udvalgsbehandlingen men det er mest dansk folkepartis position i forhold til den her procedureændring
og jeg er lidt i tvivl hvis jeg skal være helt ærlig om hvad det er vi tager stilling til
det et beslutningsforslag der er lavet for at vi
en ting ændrer vi procedure så vi ikke længere diskuterer det
så vi har behov for en afklaring
i det her handler det bare om at svare på en anmodning eller handler det om at ændre proceduren
jeg bider mærke i at vi tager stilling til en meget konkret sag ligesom man har gjort
og det er bare som om man her laver en procedureændring jeg
nævn forud for indsættelse af yderligere danske bidrag i andre nato land
det åbner jo op for noget som ikke handler om det bidrag som franskmændene har anmodet om og derfor er
finansministeren at vi gør nok
med den viden vi har i dag og her tænker jeg specielt på fns klimapanels halvandengradsrapport fra oktober gør vi så nok i to tusind og nitten fra dansk side i forhold til
meget stor overvågning af os alle sammen som borgere
synes jeg at alle de udeståender der stadig
derfor skal der stemmes nej så må man komme med et lovforslag hvor der også er gjort rede for alle de ting der kunne gøre det her en anelse bedre
implementeringen i for eksempel danmark er jo ikke noget som de andre europæiske lande er med i samarbejdet om
man kunne jo godt have sagt nej til det her og sørget for at vi faktisk fik det implementeret
som ordføreren selv stod og læste op jeg bliver bare nødt til at høre har man helt ro i maven i radikale venstre
en oprustning at begynde at udvide på den her måde og det støtter vi
er det jo et rigtig fornuftigt forslag at udvide med de her nye organisationer
positive over for forslaget fordi digitalisering gør tingene lettere men der er nogle nogle obser synes jeg i høringssvarene som der ikke rigtig er svaret på og som jeg synes vi skal se på enten med ministeren nu her i dag eller i udvalgsbehandlingen
høringssvar om de her dagbøger hvor man vil gå fra opbevaring
jeg har lidt behov for at høre den gode begrundelse for det
ikke forstå at den mængde data kan være så besværlig at opbevare
vi kan tage høringssvarene alvorligt
måske kommer noget mere om det er noget ministeren måske vil tage initiativ til at finde ud
en større uddybning omkring det så det her forslag kunne glide let og hurtigt igennem altså egentlig være lidt proaktivt i
det så vi kan undersøge ordentligt hvordan det forholder sig med den her problematik der
finansielle institutioner har jo en enorm stor rolle at spille i
samfundsøkonomien og så videre
hvad nu hvis der sidder nogle der ikke kun ser på hvordan vi driver forretningen men også hvordan
det er vi varetager vores rolle i samfundet
hvordan mener ministeren at man kan få det ind i bestyrelsesarbejdet på en klogere måde der er jo ikke snakket om at det er politikere
står ingen steder i det beslutningsforslag der er her at det er politikere der skal ind og sidde i bestyrelserne med samfundsansvar det kan jo netop være folk der bare sidder med
være til gavn for samfundet og ikke kun for den økonomiske bundlinje for aktionærerne altså når vi
nu kan jeg høre at der kommer en god løsning på et tidspunkt når ministeren fremlægger noget jeg synes i hvert
at ministeren skulle tage det her forslag med i sin værktøjskasse og se på om det faktisk
få samfundets interesser ind i bestyrelseslokalet på så ja man laver en positiv økonomisk bundlinje
dansk folkeparti enig i at det vi taler om her er nogle særlige virksomheder som har en helt særlig indvirkning på vores samfund
nødvendigvis ikke kan adskilles fra vores samfund det handler ikke kun om at tjene penge de har
har givet dem og derfor er der behov for at tænke samfund ind i den ledelse der også sker
i at de her virksomheder vi taler om de virksomheder som det her forslag går på har et særligt samfundsansvar og derfor har behov for et andet fokus end kun at tjene penge til
tænke mig at høre dansk folkepartis svar på hvordan gør vi det bedre når vi nu har
sag sag på sag der viser at der har siddet
de offentlige og her bør samfundets interesser selvfølgelig være fuldt ud repræsenteret for jeg synes altså det er vigtigt at holde fokus på at bag enhver succesfuld privat virksomhed
synes jeg det er fuldstændig logisk også
for at en virksomhed og specielt finansielle institutioner som i den grad har
de kan tjene deres penge hvordan lever de op til det ansvar over for samfundet som vi så kan forvente det er noget vi bliver nødt til at spørge os selv om
vi har tidligere været ude at foreslå et egentlig ret
et borgerligt ombud at sidde i de her bestyrelser
hvis man skal være domsmand og så videre så man blive udpeget til at sidde som samfundsrepræsentant
ser på virksomheder altså privatsektoren er ikke
sektor altså en del af vores fællesskab og det skal der selvfølgelig tages stilling
jeg tror bare ikke på at vi kan bede en bestyrelse
at skulle tjene rigtig mange penge til sine aktionærer og samtidig at sidde med kasketten på der hedder hvordan gør vi også det bedst mulige for samfundet der tror vi det er fornuftigt at
vi kan få udpeget nogle personer
som hovedformål så derfor er jeg
vi sikrer det helt naturlige samfundsansvar man har som privat virksomhed og særlig som finansiel institution
og udlever det det glæder jeg mig til at se og jeg glæder mig i
eu ordførere eller finansministeren for den sags skyld da jeg
den helt forkerte vej at gå til forhandlinger om budgettet og sidde og snakke om størrelsen på det i stedet for at have en grundlæggende snak om
finansiere og løse i fællesskab for så derfra at finde ud af hvad betyder
økonomisk hvordan skal det fordeles og hvordan kan vi få pengene ind er der også nye måder i forhold til at eu kan generere egne indtægter og ikke nødvendigvis kun med bidrag fra medlemslandene så det er
det er sagt synes jeg faktisk det er en god diskussion at
op her i folketingssalen jeg har jo efterspurgt diskussionen om mandat rigtig mange gange i europaudvalget både
finansministeren og jeg tror efterhånden
samtlige andre ministre i kollegiet regeringen og jeg synes det var på tide
det kan man altid komme tilbage og opdatere når man ser hvordan forhandlingerne går for vi vi ved jo allerede nu at forhandlingerne er i gang
vi fra dansk side skulle deltage i og der er regeringen jo bedst stillet hvis de har et mandat fra folketinget at holde sig til så så tak for at tage spørgsmålet op vi støtter
jeg er ikke nødvendigvis enig i at vi når langt nok med de penge og derfor mener vi overhovedet ikke at forhandlingerne kan starte med en procentskravet
den forkerte vej at gå ind i de her forhandlinger vi står med store store udfordringer i eu som vi skal løse både i forhold til den grønne omstilling i forhold til social stabilitet osv og det er der
ja vi kan nå rigtig langt inden for den ene procent i forhold til grøn omstilling social stabilitet
at løfte lande uden for eu de fattigste lande
overbevist om at vi kan nå langt nok med en
er det ikke en dårlig idé at låse os fast der før vi har fundet ud af det egentlige omfang af det budget der er behov for
af svindel og svig i budgettet det synes jeg lige er vigtigt at slå fast først man har jo netop set diskussionen nu og jeg har haft en del møder med med en af parlamentets ordførere på
isabelle thomas fra sd gruppen som jo snakker om den der benhårde prioritering men samtidig en udvidelse fordi vi står med nogle meget meget store udfordringer
vil det ikke være lidt elastik i metermål at sige at
men derudover kan vi træffe fælles beslutninger der pålægger landene
hvis vi alligevel træffer de beslutninger om hvad pengene skal gå til ud over den ene procent
gøre i forhold til skattely og offentligt
vigtigt at starte med at snakke om og som der jo også har været på tale
på de bedste dage er lidt morsom
er så lidt dækkende som den er med de par lande der står tilbage på den
kunne stå lande inden for eu på den da der
man kan ændre hele det her område og
det kræver jo i vores optik et tættere samarbejde
vi står forskelligt på de to forslag henholdsvis b otte og tredive og b ni og tredive
arbejdes langt tættere på skatteområdet fordi virksomhederne agerer grænseoverskridende og derfor skal skatteområdet i forhold til virksomheder også håndteres grænseoverskridende og i eu regi
stærk udtalelse fra folketinget som jo vil være
der også er lavet fra hollands side det hollandske parlament har også været ude med det her og alt det arbejde der foregår i en række nationale parlamenter i forhold til hele skattesamarbejdet i eu hvor jeg i hvert fald har kontakt til flere forskellige lande hvor der faktisk er arbejde
kritik af den arbejdsgruppe der sidder i rådet og arbejder med
støtter vi b ni og tredive og ikke b otte og tredive og jeg skal hilse fra sf
to og fyrre og hvad det er vi diskuterer her jeg synes
rigtig vigtige diskussioner der bliver rejst omkring budget omkring skattely og også det næste vi skal diskutere omkring det europæiske demokrati og partier men lige
egentlig det rejsende parlament
jeg har ikke hørt nogen folketingspartier bakke op om at det skal flytte frem og tilbage mellem strasbourg og
ikke hørt nogen danske meper støtte op omkring det
nogen medlemslande af eu ud over frankrig støtte op omkring det jeg har endda ud af de mange franske meper jeg kender heller ikke mødt nogen der støtter det
en helt national interesse fra den franske regering
over fællesinteressen i det her spørgsmål og det er jo enstemmighed der skal til
vi kan ikke støtte det her forslag fordi vi
vi skal stå i vejen for traktatændringer
enhedslistens ordfører jo også er
vi skulle sige nej fordi man ikke fik præsident macron eller hvem der nu sidder og sætter foden ned
det ville jeg ikke så ja lad os lad os sige en gang for alle igen og igen og igen fra alle partier alle medlemmer af folketingets
har om at flytte frem og tilbage mellem strasbourg og bruxelles
i traktaten hvis det her ikke er med altså det er
er interessant det er jo ikke så meget om man vil
kæmpe for at få ændret traktaten men at man vil stå i vejen for enhver anden ændring af traktaten på grund af det her
lidt forbavset over at enhedslisten mener når jeg tænker på de mange diskussioner vi har haft de sidste par samlinger om eu og hele den sociale dimension er det egentlige problem
skisma mellem en snæver national interesse altså den franske regerings interesse i at have det her og så fællesskabets interesse altså at vi
bundet af en lidt gammeldags tænkning i fællesskabet at vi ikke tænker fællesskabet først
danmark er imod at parlamentet rejser frem og tilbage og ved enhver given lejlighed vil vi da gerne vil bringe det til bordet men jeg synes bare det er interessant med den her diskussion
altid enhedslisten snakke om enstemmighed og mellemstatsligt samarbejde altså jeg synes der er noget noget sådan lidt sjovt i at lige med det her skal vi så
presse på og tryne frankrig i deres store ønske om at det bliver ved med at være som det
altså måske skulle man så også tage og se på hvordan beslutningerne
rigtig glad for at der er europæiske partier alternativet støttede jo
transnational liste til det kommende europaparlamentsvalg european spring uden eu støtte pt da ingen sidder i europa parlamentet
det er jo et omkostningstungt arbejde at arbejde med europæisk demokrati
på tværs af landegrænserne og så videre vi mener faktisk at hvis vi vil styrke den demokratiske stemme hvad enten det er folk der vil lave europas forenede stater som der står
det er folk som
det fornuftigt at støtte de demokratiske stemmer der er og derfor kan jeg slet ikke se logikken i det her forslag
det vil jo betyde at det hele bliver privatfinansieret er det så dem der kan rejse flest penge
dermed også har flest kanaler til at arbejde
der så skal løbe med magten eller er det faktisk sundt at vi også laver en fælles finansiering af de her ting
en europæisk offentlighed som er helt nødvendig når vi også har et demokrati sammen
jeg synes det er helt galt afmarcheret hvis der er svindel svig skal man da sætte ind over for det er reglerne ikke gode nok lad os sætte ind over for det er kontrollen ikke
også der er en europæisk offentlighed og derfor er der også behov for at styrke
det koster det penge og det mener jeg er fornuftigt at vi bruger fællesskabets penge på
de partier der kan rejse flest mulige private donationer
det understøtter netop den europæiske offentlighed som
den måde vi forsøger at finansiere på men det jeg egentlig
dilemma mellem hvordan penge bliver skaffet til demokratiske partier og hvem det så er der har en stemme mener herre søren søndergaard at der skal være regler
for hvem man må få penge fra mange penge man må få eller hvordan er det
en økonomi være bygget op i partier hvis der ikke skal være nogen offentlig støtte overhovedet
mener ordføreren ikke at den måde der bliver ført kampagne på i dag og den måde man kan få opmærksomhed omkring politiske budskaber
og derfor begunstiger det dem som har de fleste penge og det
man også prøver på at udligne med offentlig støtte til partierne det er
kan ske et arbejde på et lige så højt niveau blandt partierne
der er fundet en løsning på noget man har diskuteret længe
venner og naboer syd for grænsen
så en kontrast igen jeg står med lidt samme følelse som
hastigheden så så hvordan kan ministeren stå og rose det man gør
af vores produktion af fossil energi altså
godt tænke mig at høre om socialdemokratiet mener at det klimapolitisk kan forsvare at blive ved med at jagte nye olie og gasressourcer
det var der nogle andre partier i den aftale der sagde
at vi fortsat skal ud og jage nye ressourcer altså finde nye områder at stikke boretårnene ned i for at få olie og gas op
vi er så rigeligt på vej med energiforliget og den klimaplan som
fremlagde her i efteråret det er så lidt en anden udlægning man får fra klimarådet men hvor mener dansk folkeparti
fns klimapanels rapport fra oktober sidste år om hvad der egentlig skal til det er bare teknologien der ordner det mens vi kigger på eller hvordan skal
og halvtreds mener ordføreren så at man kan fortsætte jagten efter nye ressourcer
hvor lang tid skal vi fortsætte med at jage nye ressourcer
nysgerrig på om liberal alliance også mener at der er konsensus
en gradersrapporten og så den handling vi ser med med energiaftalen
klima er blevet totalt mainstream og det er jo godt for business
så er det at vi alle sammen er optaget af det voldsomme vejrfænomener
kloden har været en øjenåbner
betyder med hedebølger oversvømmelser skovbrande og så videre det er det nye normale som vi skal forholde os til
fra min stol var det var det lige over syvogfyrretusind borgere havde skrevet under på vi skal have en klimalov meget konkrete forslag der ligger
jo fantastisk men også
skal følges op af handling helt konkret
ikke bare er flotte ord som ikke bare er hensigter men som faktisk er
at vi gør den nødvendige forandring
vores samfund det samme kan man sige om fns
rapport fra efteråret igen vi kan alle sammen læse den vi kan se alvoren men hvad med handlingen jeg får nogle gange at vide at
med dommedagsscenarier men jeg må ærlig talt sige
jo netop af mangel på handling håbet kommer gennem handlingen da jeg læste regeringens
jeg glad fordi ministeren jo anerkender klimapanelets en gradersrapport jeg synes det er gengivet meget troværdigt særlig pointen omkring at en begrænsning af den globale temperaturstigning til
en grader vil kræve meget meget hurtig og omfattende systemomstilling
af meget kort tid og det er inden for alle samfundssektorer
konsekvenser når man konstaterer det i en rapport
og det er bare den vi mangler at se i sidste uge
havde alternativet inviteret til et alternativt klimaparlament nede i fællessalen der var en fyldt fællessal
repræsenterede partier men forskellige områder inden for klimaområdet som vi mente
var jesper theilgaard som repræsenterede de sårbare østater
inspirerende at have dem til at sidde
skolebørnene det vi får torsdag morgen og det som vi prøvede at få igennem det her
vi har brug for at åbne øjnene og lige tænke os om om vi gør det godt
vi skal have udfordret præmissen for klimadebatten som jo alt for ofte handler om annullering af
om at have modet og fantasien til at indrette os radikalt anderledes og genvinde respekten
regeringens klimaindsats sænker hastigheden i omstillingen ja det er jo ikke bare noget partierne i
det gør klimaministeren faktisk også jeg skimmede nogle klimapolitisk redegørelser
parisaftalen var et historisk vendepunkt men der skal langt større indsats til fra alle verdens lande hvis vi skal begrænse den globale
samme der bliver sagt i dem men vi ser ikke
og det er jo der vi skal hen nu at vi tør tage de politiske skridt
nødvendigt at vi snakker om hvordan vi får skabt omstillingen af hele vores samfund hvordan er det vi ikke
vi mener det er en fuldstændig afgørende debat og samtale at tage og forhåbentlig også noget vi kan blive enige om fordi
ikke blive ved med at stå og suge hver en dråbe af ressourcer op fra vores undergrund
og en af tingene er at stoppe med det både fordi det sender et rigtig stærkt signal til alle de andre lande som vi gerne vil stå og pege
stå og pege på andre og sige at de skal begrænse deres produktion af olie og gas når man selv hiver
er mod parisaftalens mål er uoverensstemmelsen mellem videnskabens anbefalinger om hvordan vi når at bremse klimakrisen og så de enkelte lande
regioners utilstrækkelige klimaplaner altså ifølge fn
skal vi femdoble tempoet hvis vi skal nå det her en gradersmål det haster altså med handling
omsat en aftale til politik
tredive mål der opdateres hvert andet år og som minimum står mål
anbefalinger danmark skal arbejde for en juridisk bindende definition af klimaflygtninge lad ikke andre om at løse problemet vi er samfundet vi kan nå det fordi
jeg faktisk se en række ret konkrete ting i forhold til vores handelspolitik hvordan den skal omstilles hvis vi skal leve op til det her vedtagelse i forhold til hvordan vi skal behandle de mennesker der er på flugt på grund af
så er der hele prissættelsen af forureningen det er jo en
bare ikke skrevet i det sprog som vi er vant til at skrive i hvad vi selv vil vi har jo fremlagt en klimaplan
vi lavede i efteråret og
der skal til i forhold til landbruget og i forhold til transporten men også i forhold til forbrug i al almindelighed hvor vi siger at vi skal begynde at hjælpe folk til at leve mere klimavenligt og bruge færre ressourcer blandt andet
så så det bliver lettere for forbrugerne men også ved at stille større krav til design og så videre
vi foreslog for to år siden at man skulle stoppe for salg af fossile biler
direkte eksempelvis på kød men at man laver
tro at vi ikke kan gøre noget herovre med omfordeling og det derfor når vi fremlægger planen om afgift på oksekød eksempelvis
kan opveje det på andre måder eksempelvis via grøn check og så
fat i nu nævnte ordføreren her til sidst
klimabistanden altså den finansiering vi har lovet
der ligger jo i det her forslag klimalov der ligger som et borgerforslag at man skal give fem milliard kroner om året
radikale venstre var ude med tror jeg tre hundrede million
øget udviklingsbistand og klimabistand
venstre enig i at det nok nærmere er fem milliard
finansiering i forhold til det vi skal byde ind med
ikke bare tager fattigdomsbekæmpelsen og gør den til klimapolitik selv om vi skal
altså at vi ikke udhuler hele vores udviklingspolitik fordi vi sætter pengene
et andet sted så så er ordføreren ikke enig i at vi bliver nødt til at se på hvordan vi egentlig rejser de penge vi har skrevet under på
glad og helt enig i regeringens politik men samtidig også en anerkendelse af at det jo slet slet ikke er nok
at løbe rigtig hurtigt i og tredive og normalt plejer
være nogle der bare sender regningen videre til til kommende generationer
når man ser at reduktionstempoet falder til en fjerdedel både med energiforliget og og klimaplanen eller om
nu har man man ikke villet se på på landbruget fra regeringens side men man har set lidt på transport men der er jo også hele forbrugssiden
eksempelvis levetid på produkter brug af ressourcer og så videre er det noget af det man også vil byde ind med fra
hører den sætning jeg er egentlig lidt nysgerrig på det her med at vi ikke må gøre det til en slagmark at det ikke må
hvis vi eksempelvis tager statsministerens udmelding til åbningsdebatten om at sætte et stop for salg af fossile biler
sætte en dato på så sent som i sommer da vi havde debatter hvor
jeg stod med klimaministeren blev jeg jo kaldt for umættelig med næsten
foragt i stemmen når jeg sagde hvad jeg synes der skulle til blandt andet også stop
salg af fossile biler og så videre så det er jo en politisk kamp hvor der skal presses på konstant for vi ser jo lige nu
helt ned i knæ i forhold til reduktionstempoet
realiteten
når man allerede nu ved at man ikke gør nok frem mod to tusind og tredive hvornår tager man så et initiativ til at gå videre eksempelvis på landbrug eksempelvis
men også på forbrug altså produkter levetid reoperationer og så
vi skal huske på de ord som jeg også sagde i min tale som de står dernede og
al politik er klimapolitik
det kan opfattes som en kampplads
en politisk kamp om om vi skal gøre noget eller gør nok
godt tænke mig at høre igen hvornår har man tænkt sig at tage initiativ til alle de andre sektorer der skal gribes fat på hvis vi skal nå de mål vi har sat os
sidst med og læse op af det for det er jo et af de her forslag
også sager der bliver behandlet for anden og tredje gang først vil jeg gerne lige snakke lidt om om det her med
folkeafstemninger for det bliver nævnt fra både enhedslistens og dansk folkepartis
drilagtigt skælmsk smil vi skal have en folkeafstemning
folkeafstemninger gør ikke mig bange
men det kunne også have været interessant at diskutere hvordan
en egentligt inddragende og involverende debat
sige hvordan er det man arbejder med det inddragende og deltagende demokrati på andre måder jeg var til et møde i weekenden hvor vi netop gennemgik en række af de mange måder man har gjort det
er også hele spørgsmålet fra irland hvor man jo før folkeafstemninger nedsatte borgerting
at have en ordentlig proces
en debat og så skal vi tage den igen
jeg må indrømme at jeg synes det er lidt fattigt
men da vi skulle diskutere det
den her undersøgelse fra regeringen vi synes stadig væk den undersøgelse skal ligge klar før man skal tage en folkeafstemning jeg kan forstå på forslaget at
uklart hvornår det er man vil have den og det er nogle af de spørgsmål som
har brug for svaret på før vi tager endelig stilling vi hælder til at sige ja den her gang fordi det er blevet et så vigtigt spørgsmål og jeg tror faktisk at
rigtig godt at have en god folkelig debat om hvordan
kontrol med nogle banker som er så store at vi ikke kan gøre det nationalt
også diskutere er bankunionen så stærk nok skal den faktisk styrkes
nogle af de spørgsmål der bliver diskuteret rundtomkring i europa og det er en diskussion som jeg faktisk også synes vi burde have herhjemme
forslaget ja lad os da endelig komme ud og få den
at vi får en ordentlig kontrol med de banker som er alt for store
vi hælder faktisk til at man skal have en ordentlig debat inden en folkeafstemning og vi synes det er fornuftigt at vente på den undersøgelse der er
folketinget pålægger den nuværende regering og det vil sige at inden et valg
afholdes den syttende juni skulle man så holde en folkeafstemning det
er alt for kort tid til den proces der skal