syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
selvfølgelig skal de kurdiske grupper som helhed repræsenteres både nu under forhandlingerne
i den løsning der forhåbentlig kommer i syrien men om enkelte grupper bør deltage eller ikke deltage
at give mere humanitær støtte til syrien det går vi ind for i radikale venstre vi har kæmpet for
højere bistand og højere humanitær støtte og det vil vi
så hvis det er det set ligger i det her forslag
prøver at øge den humanitære støtte og nu håber jeg at forslagsstillerne vil lytte til
men så håber jeg at
vil sige ligesom herre rené gade lige har gjort at det er rigtigt forstået at det her
er et spørgsmål om at øge den generelle humanitære støtte til syrien for så er vi
men fra radikal side vil vi gerne være med til at lægge pres på at øge den humanitære støtte til syrien generelt det er der virkelig brug for
allerede brugt cirka tre gange flere midler på det end på det militære men vi så da gerne
os endelig gøre det men så synes jeg bare for
godt få et lidt andet indtryk når man hører enhedslistens spørgsmål i dag
rené gade er selvfølgelig lige så fuldt ud repræsentant for forslagsstillerne som enhedslisten er
bekræfte at det her er et generelt ønske om humanitær bistand
tage enkelte etniske grupper eller byer ud og
det synes vi er lidt svært vi ser gerne at det er en helhedsindsats i syrien og derfor vil vi lægge stor vægt på det
får ordet om
helt imod det bortset fra til kurderne når man har en stor fn forhandling skal man jo støtte fn og ikke gå ind og ødelægge forhandlingen der
det handler om kurderne og her kan man få lidt den samme fornemmelse
og alle de etniske grupperinger der er i syrien
finde de ekstra bevillinger og en finansiering af det og det er da positivt for forslagsstillerne
kurderne i kobane med støtte fra luften
gøre for at forbedre situationen på jorden så man kan få
der er sikkerhedsproblemer jeg er ikke helt up to date på præcis hvori de sikkerhedsproblemer består
for en anden finansiering det vil så sige
tvivle både på realismen når vi kigger på verdensmarkedet men også på hvor meget der er
det for det grønlandske samfund
set sagen uvedkommende det der er sagen vedkommende er det som flere
udtryk for nemlig at hvis man vælger at give selvstyre til grønland
både grønland og danmark har brugt en hel del energi på at forhandle fordi det selvfølgelig har udenrigspolitiske komplikationer
at overveje en eventuel eksport af uran
man skal leve op til for at sikre at man har styr på sikkerheden og spredningen af uran derfor
helt betimeligt at der har været et samarbejde mellem grønland og
henblik på at få styr på de sider af sagen men den grundlæggende beslutning
det er en god idé eller ej at udvinde uran i grønland er og bliver med selvstyreloven en beslutning der er lagt i grønlandske hænder og som grønlandske politikere må tage ansvar for
går heftigt for sig
er samfund så man kunne håbe at
tidspunkt kunne findes større enighed
noget som grønland selv må tage vare på
af uran i grønland det kan jo sagtens ske det har vi set før men hele den grønlandske debat må vi have respekt for i danmark den må vi respektere at grønlænderne tager og et grønlandsk flertal finder frem til og så må vi i den sydlige del
det er på den baggrund at vi støtter de to forslag
til anden beslutning uanset
aftaler på det her område og som derfor skal stå på mål
som gør at vi skal sikre os at hvis det kommer dertil
tvivler på at der virkelig kommer investorer som er klar til
grønland vil blive storeksportør af uran
blive til fredelige formål så vidt jeg har forstået intentionerne men det er svært at svare helt præcist på spørgsmålet før vi kender den konkrete kontekst den konkrete producent
har behov for i danmark er at skaffe flere investeringer
til det danske samfund og ikke skabe barrierer selv om vi
på en måde så man sikrer at får de skattekroner i kassen skal have men der ligger jo nogle ret kan man roligt sige tydelige signaler i høringssvarene jeg ved også og det
til at have en dialog med skatteministeren om at
den dialog til ende og eventuelt indarbejdet i et ændringsforslag
er glad for venstres ordførers signal
det vil vi se frem til at fortsætte dialogen med ministeren om
skulle huse her på kloden og det kræver altså at den vækst vi får ude i verden skal være bæredygtig
jeg synes det er fint at diskutere hvad man kan gøre fra dansk side for at fremme den udvikling så må jeg samtidig sige at
kunne have lavet deres research måske en lille smule mere grundigt og gravet et spadestik dybere i forhold til hvad det egentlig er for nogle barrierer som institutionelle investorer
der er nogle principielle dilemmaer i det her forslag som gør at vi fra radikal side er endt med at vende tommelfingeren nedad det er tre ting som vi har på sinde her
alternativet her sparker en åben
i pensionsselskaberne i øjeblikket
jo år for år så vidt vi kan se den rigtige vej
og fjorten opgør forsikring pension det sådan at der på det tidspunkt er investeret to og fyrre milliard
rundtomkring mens der kun er investeret femten
så vidt vi er orienteret at det sidste tal faldende og investeringerne i klimaprojekter
den rigtige vej og det er jo glædeligt
spørger pensionsselskaberne den umage har vi faktisk gjort os
vi synes det er vigtigt at have en dialog med branchen og lytte til hvor det egentlig er skoen trykker
den største barriere i øjeblikket
på gode projekter det vil sige mangel på efterspørgsel eller sagt på en anden måde
rammer i andre lande og i danmark der sikrer at der er
det at påvirke efterspørgslen og de politiske rammer som er vigtigt her
procents tilsagn til alle partier der sammen med radikale vil arbejde for at skabe en klarere lovgivning både
og i europa og så mange steder i verden som for at få installeret mere vedvarende energi investeringer i grøn bygningsrenovering og så videre og så videre
nok vigtigste punkt for os for det er et meget principielt punkt nemlig
hvem skal tage den demokratiske kontrol hvem skal have indflydelse på hvordan deres egen opsparing bliver brugt det mener vi faktisk bør være medlemmerne selv og vi noterer
enormt stor glæde at der på flere generalforsamlinger i pensionskasserne jo er samlet flertal for at pålægge bestyrelserne at investere mere offensivt på de områder
er nogle der så slår sig lidt i tøjret og det giver en fantastisk vigtig debat og en fantastisk nerve og et fantastiske ejerskab til den grønne omstilling
er meget bedre end at vi kommer her ovenfra og vil lovgive fra statens side om alting
det er meget bedre at græsrodsbasere det her og bygge forandringen op også nedefra
også at der i flere kommuner er
det allerførste sted det skete faktisk var i roskilde hvor en af de radikale byrødder gik forrest ved
og igen skaber det et ejerskab
de veje som jeg har nævnt end at gå ind og lave en centralistisk planlægning
kompliceres fordi man så skal til at definere præcist hvad bæredygtighed er og ikke er for de enkelte pensionsselskaber hvor det jo tit vil være sådan at de helt konkrete valg er meget meget konkrete og det kræver også
meget konkret ansvar som vi godt tør give til pensionsselskaberne og medlemmerne selv fordi vi synes at det er sådan vores demokrati også fungerer
medlemmer der investerer i dag også gør det på fremtidige generationers vegne
vi har haft et kedeligt eksempel med bupl der kom til at lave nogle forkerte investeringer som gør at en gruppe der i forvejen ikke tjener for mange penge
faktisk er endt med at få en dårligere opsparing end de egentlig behøvede
jeg glæder mig bare over at hele det her klimaspørgsmål tilsyneladende har virket på den måde derude at der er
noget tyder på at hvis medlemmerne vil have indflydelse så kan de faktisk tage den så jeg
set med på at fremme det her hvis det kan
kan gøre mere for at tage toppen af risikoen for investeringer i bæredygtige projekter i udviklingslandene for eksempel gennem ifu som vi allerede har gang i med en klimafond
den måde skabe mere og flere attraktive projekter jeg tror sådan set at
at adressere problemet mere præcist
hvad pensionsselskaberne
ikke alene har vi snart firs procent vedvarende energi i vores el osv vi har også nogle af de laveste
at vi så i øvrigt lægger en masse afgifter på
sag men markedsprisen er blandt de laveste i europa det er rentabelt det er virkelig en god forretning det er derfor at kina er begyndt at kopiere
derfor en lang række lande kopierer den nordiske model det er fordi det er rentabelt og derfor skal det også kunne stå for sig selv investeringsmæssigt men selvfølgelig skal vi i lande hvor der ikke er den markedssikkerhed
det skal lykkes men jeg ser faktisk modsætning mellem at være miljømæssig forsvarlig
nødt til at have det gebyr hvis vi vel at mærke ønsker at producere
ikke mindst det at pensionsalderen for politikere selvfølgelig skal være den samme som for alle andre
har stadig et par detaljer der skal forhandles færdigt men vi er kommet et pænt skridt videre
set deler de ordføreres opfattelse der siger at den måde vi
meget til ære men politik er jo nogle gange det muliges kunst og her har vi fået en pakke der i hvert fald retter op
har jeg næsten også indirekte sagt at hvis ikke vi
gældende folkepensionsalder som jo ude i fremtiden må formodes også at ændre sig
mener vi altså også at folketingspolitikeres og ministres og borgmestres pensionsalder på det tidspunkt bør følge den almindelige danskers fra nu af b tre og tres går så ud på at
det kunne vi sandsynligvis godt have støttet hvis det var sket parallelt med en vederlagsforhøjelse for folketingspolitikere der ligesom havde udjævnet det sådan som
unilateralt initiativ går vi ikke ind for det og det skyldes jævnfør den debat der allerede har været at vi
ind for at forringe vilkårene
danske politikere ligesom vi heller ikke går ind for en voldsom stigning vi går ind for at
der er og så i øvrigt at sikre at der bliver en løbende udvikling i politikeres løn der følger alle andre offentligt
ophæve muligheden for at modtage vederlag og ministerpension samtidig har jeg det ligesom herre simon emil ammitzbøll jeg er lidt usikker på helt præcist
forslaget vil have af konsekvenser så der kommer jeg også til at vende tilbage med et par spørgsmål til
en aftale så vi kommer ikke til at stemme for det men vi er altid interesserede i at høre hvad det egentlig er
kommer på senere eller som bliver trukket hvis vi
er vores indstilling da at der skal være ti års frist og så skal alle politikere
ramme pensionsalderen når de bliver syv og tres år om vi kan komme igennem
men det er det radikale udgangspunkt ellers må vi prøve at finde andre overgangsordninger der imødeser det at vi ikke kun lovgiver for politikere der kommer efter os men også
vi er også glade for at hvis man har
kan man ikke tage et eftervederlag med ind på en ministerpost som vi
dermed er jo en stor del af grundlaget for det her beslutningsforslag bortfaldet
så bare for en god ordens skyld hvis jeg har forstået debatten
kommer i folketinget
såkaldt bruttoficeret omkostningstillæg altså simpelt hen gøre det til et almindeligt vederlag så det blev sammenligneligt eller
er ideen om at man skal komme med en bon for eneste udgift man har haft
men det hele er for os
holder vederlag og omkostningstillæg på det samme
men dog regulerer den del der handler om vederlaget med den
det betyder jo altså så at vi ikke udhuler det vederlag som
for år år det synes vi er fornuftigt for det er jo ikke meningen at vi skal have en meget prangende løn herinde men det er jo heller ikke meningen
mindre i løn end andre offentligt ansatte så vi
som vi bliver nødt til at stå sammen om at bekæmpe derfor er det i sig selv glædeligt at der tegner sig så bred en vedtagelse og det er også glædeligt at den indsats vi oplever på internationalt niveau bliver bedre det ligger i den vedtagelse som vi bakker op
her i danmark og det er jo både når finansrådet barsler med deres redegørelse men jo
også når det nye skattelovråd får lov til at komme med deres bedste bud på hvordan det kan imødegås
sætter vi os sammen her i danmark
ingen tvivl om at der kan gøres mere
fra ministeren på to spørgsmål det ene handler om herhjemme jeg tror
fornemmelse af at
anden måde har haft mere travlt med
at gå efter de små fisk men måske lidt mindre nidkært efter
enkelthed om ministeren til stadighed arbejder på det det har ministeren
er ministeren men også finansministeren og regeringen som sådan der
at folk tror på skat og på den retssikkerhed vi skal kunne forvente fra skats side både for at undgå nidkærhed over for de små fisk men også for rent faktisk at gå efter de store fisk der ikke vil bidrage
er så i forlængelse af det som også
som skatteministeren udstyrer vores embedsmænd i bruxelles med for lige nu pågår der jo en meget intens stor diskussion i eu om hvor effektiv eu skal være
hemmelighed at der desværre er nogle lande i eu der ikke ønsker den stramning
ønsker det handler konkret
og endelig er der en diskussion om hvilken information der skal være dækket af den her rapportering
har i forvejen så der er ikke store administrative omkostninger forbundet med at offentliggøre
fra bankerne og derfor kan jeg ikke forestille mig andet end at vores ihærdige skatteminister står helt op på stolen og bordet nede i bruxelles
diskuteret i ministerrådet og siger selvfølgelig er danmark blandt de
mest aktivt støtter en så effektiv landrapportering som muligt og hjælper de progressive kommissærer der kæmper den samme kamp i eu
en nølende dansk frikadelle dukken sig her det her er en sag som danmark kæmper og vi kæmper den hårdt og inderligt fordi det
støtter regeringen i det mindste det og så måske bare som en sidste
i folketinget til sin eu holdning på det her område
noget der er en anden minister der skal inddrages i men det stiller
fald gerne op til for vi tror det er vigtigt med en fælles stærk
ikke sidde og fedte rundt i måske måske ikke og tænkeboks og alt sådan noget man gik ind helt
kommissionens
den metodik som regeringen har valgt er meget centralistisk vi ved jo godt alle sammen
effektiviseres forskellige steder i den offentlige sektor i kraft af at der kommer nye teknologier og nye metoder
kan prioriteres anderledes men den bevidstløse grønthøstermetode som regeringen vælger er meget usympatisk og kan næsten ikke undgå
at gå ud over kommunernes velfærd og kerneydelser i en situation hvor man i forvejen er stærkt presset af det stigende
set næsten der hvor vi synes kæden hopper mest af at man har valgt en metode
kommunerne tage alle de svære valg lave det hårde arbejde høste metoden og så tager man pengene ind på christiansborg hvor regeringen så skal sidde med dansk folkeparti og andre en sen nattetime og dele pengene ud til
hvor man tror man kan få flest vælgere for det synes vi ikke er nogen særlig sympatisk metode og vi synes heller ikke det er en særlig strategisk metode og derfor er vi
og man kan virkelig undre sig over dansk folkepartis position i det her er muligt at finde et flertal for at droppe omprioriteringsbidraget har socialdemokraterne så valgt at fremsætte et beslutningsforslag
som en slags plan b vil forsøge at sikre at pengene går tilbage til
og det er af de grunde der blev diskuteret før nemlig om man inddirekte kan komme til
for os er meget afgørende at det hvis det skal tilbage til kommunerne er noget der sker i forbindelse med kommuneforhandlingerne altså
man skrevet at det kan ske enten ved kommuneforhandlingerne
vil vi altså klart foretrække det i kommuneforhandlingerne nu forstår jeg så at socialdemokraterne kommer med
helt at afskaffe omprioriteringsbidraget det gør det meget lettere for mig for
det støtter vi i hvert fald varmt og
vores fremtid børnene daginstitutionerne
er jo optaget af at lave nogle økonomisk reformer det plejer liberal
men også kan investere i fremtiden det kræver økonomiske reformer
derfor vi under valgkampen foreslog at lave nogle gedigne skattereformer nogle gedigne pensionsreformer så man får råd til at investere også i den offentlige sektor
private vækst buldrer derudad det er vi glade for vi har lagt grunden for det men det er vel ikke for at det offentlige så bare skal gå nedad og nedad nedad så vi ikke kan investere i forskning uddannelse og alle de områder der betyder noget lige nu er kommunernes situation den
velfærdsstat vi ønsker at lave økonomiske reformer der gør det muligt både
ville centralisere det kommunale selvstyre
med kommunerne altså under kommunalforhandlingerne
er vores største principielle udfordring her og derfor ville det
dialog og så kan det oven i købet være at der kan komme
er jo at så skal alle kommuner også de svageste kommuner som df påstår de vil beskytte
og skære fyre medarbejdere ødelægge deres daginstitutioner plejehjem
alle de økonomisk svagt bemidlede kommuner som herre rené christensen gerne vil hjælpe ikke først
og så et halvt år senere måskemåske ikke får nogle penge tilbage og så skal til at ansætte de samme kommunalmedarbejdere igen
fik et stringent forløb som kommunerne kan planlægge og budgettere efter fremfor det der stop and go hvis vi nu glemmer den anden diskussion lidt vil det så ikke være bedst at få det her afklaret om foråret
de effektiviseringer så skal anvendes på vi anerkender at der er behov det er der altid for at gøre tingene bedre
er altså ikke måden at sikre en god effektiv
og så
og det grønlandske folk og til færøerne og det færøske folk i vores optik vokser danmark og vores perspektiv både i verden og hos os selv i kraft af rigsfællesskabet
der altid to spørgsmål som jeg fik i næsten alle de lande jeg besøgte
det ene var om man ville lave et partnerskab om grøn
og de ved at danmark endnu er et af de bedste lande på området og det andet
den drift kan man sige på den ene side og så rigsfællesskabets natur på den anden
så mærkeligt sammen at netop ønsket om større selvstændighed er en af drivkræfterne
at grønland og færøerne bliver stadig mere selvstændige
et grønlandsk folk vi har jo stærkere en færøsk selvstændighed vi har jo stærkere partnere
det er ikke en modsætning hvis man vil
er det en fordel at man er stærke alle tre
er større selvstændighed og igen er svaret
tror jeg jeg tør sige at de bestræbelser på økonomisk selvstændighed
skabt i kraft af sig selv men også i kraft
forholdsvis små befolkninger
selv haft fornøjelsen sammen med skiftende regeringer
kan hjælpe lidt til med at åbne døre
netværk så der er et kæmpe potentiale og der er også en stærk mulighed for at lade ønsket om større selvstændighed
er på den anden side rosenrødt når jeg så kigger på
vi hvis man erkender den synergieffekt
alt for dårlige til at få noget ud af det og det synes
tre dele af rigsfællesskabet
lidt selvkritisk bemærkning at vi hernede
rigsfællesskabet er lidt berøringsangste over for at sige
interesser vi har i rigsfællesskabet
lidt berøringsangste over for at være kritiske når vi synes
kunne tåle at vi kan
vores holdninger og på den måde udvikle os
i landene og som i den grad kalder på et svar jeg vil vove den påstand at nogle af de udfordringer løses bedre i rigsfællesskabet end udenfor og at andre
større selvbestemmelse og jeg er helt med på
færøernes og grønlands eget valg og det ved vi jo også fra selvstyreloven nu men
mig i diskussionen og sige hvor jeg ser at der er nogle synergieffekter og derfor vil
nu haft et stort forhandlingsforløb om det
og som alle partier står bag bortset fra dansk folkeparti og et enkelt nordatlantisk mandat og så kom
nedsætte en ny kommission og opfordre regeringen til en ny forhandling med både lagmanden og
jeg sige ærligt et kort øjeblik stærkt fristet til at stemme for
vi har nogle potentialer vi bruger og kunne det måske være
skal tage et nyt initiativ i retning af at
og også skal gøre det i samarbejde med
de seneste år som kalder på en lidt ny indfaldsvinkel for
i nogle af forhandlingerne troede vi stadig på et stort råstofeventyr
jeg synes det er værd at overveje om vi kunne lave en konstruktion a la det vi har i ifu inden for klimainvesteringer og inden for en lang række andre områder
få millioner kroner vi lægger ind dér lægger en pulje der kan være risikoafdækkende mod at få store kommercielle private investorer ind og investere i
og selvfølgelig også i råstofområdet så kunne det måske være interessant
for at kunne tiltrække investorer at begynde at få nogle af de potentialer der er der
alt alt for få investeringer især
har været mest eksplicitte om udenrigspolitikken de vil gerne koordinere mere
kan se bort fra men det kunne da godt være at man kunne lave et stærkere samarbejde på det område vi har da prøvet os lidt frem undervejs
nogle forskellige modeller også inden for eksportfremstød og den form for ting og kunne man systematisere det
er en stor diskussion
en forfatning og der er jo nogle juridiske ting
tænke ind i den næste generation af rigsfællesskabet simpelt hen også fordi jeg tror det er forudsætningen for at vi kan beholde
er ikke i modsætning til det
forudsætningen for at vi kan beholde det
vil gerne afslutte med at sige at det vil vi fra radikal side
men selvfølgelig helst på en måde
hvor alle tre dele føler det giver mening og vedvarende
så gå ud og lave nogle projekter sammen derude og bruge vores ambassader på det altså ikke at alle sammen skulle
vi prøver at tænke vores fælles interesser og respektive ståsteder ind og at vi derfor ikke bare tænker at nu har vi en ambassade så nu skal der være en særlig sektion der kun varetager grønland og en særlig sektion der kun varetager færøerne
måske prøve at tænke det netop sammen
hammond var selvstyreformand på det tidspunkt og vi delte sædet i
fået så mange kommentarer på et stunt som det vi lavede derovre i new york
hver for sig det er næsten det der allerstørste indtryk derude når det kan lade sig gøre men jo også styrker grønland og
overvåge og holde styr på sammen deroppe
i vores udenrigspolitik og jeg er
bruge bedre end vi gør i dag og også
partier der tænker meget i danmarks tarv og ikke i større helheder men vi har da heldigvis også nogle der tænker lidt ud over
vil jeg sige at der er kræfter i grønland og som jeg oplever det også stærke kræfter der ønsker et stærkere
stærkere samarbejde med danmark så længe man
det er de kræfter vi skal stimulere og forsøge
tror jeg altså at den bedste måde at gøre det på
det stærke ønske der er om øget selvstyre i grønland
færøerne 2 at holde fast i at den bedste måde
blandt
hvert møde at ens kollegaer lytter meget meget nøje til hvad det lille land danmark siger
det betyder særlig meget hvad danmark siger men der er nogle områder hvor der virkelig bliver lyttet når danmark taler nogle af de områder
forbundet med arktis fiskeri
alt det hvor vi sådan set i kraft af rigsfællesskabet er en stormagt
en del af rigsfællesskabet er det og nato
derfor også det eneste land der ligesom tænker de her ting på tværs af alle de forskellige alliancer og fællesskaber og og formater det giver altså nogle
og færøerne måtte ønske til sin tid
en af delene siger at nu vil de gerne gå
som danmark vil stå i vejen for jeg er ikke sikker på
nogle samarbejder på en lang række andre områder
kulturelle fordele ved at
er på uddannelsesområdet og på en lang række forhandlingsområder
fælles administration faktisk gør en forskel men jeg kan da
tilsidesætter det til fordel for det
for mig sådan som jeg kender grønland og færøerne
hvis man har fuld selvstændighed
fuld administration som man så samarbejder udfra i princippet lade sig gøre men der er jo også
det jeg så siger er at nogle gange når jeg besøger gode venner i grønland og på færøerne og når jeg har en diskussion med med dem
jeg gjort at det er utroligt så meget
gange godt gå lidt selvsving i dem synes jeg men man kan også komme over
at så er det sådan på én måde i halvtreds år det udvikler sig
jeg synes godt nok at det nogle gange fylder meget i forhold til
at på hele det område der hedder fælles handelsfremstød fælles eksportfremstød alle
se et betydelig mere struktureret og større samarbejde og med en større inddragelse af de forskellige interesser som færøerne og grønland måtte have men når det handler om selve
sige aftaleindholdet i de enkelte bilaterale og multilaterale aftaler er det et kompliceret spørgsmål jeg vil ikke udelukke at man kan
men det helt let fordi
så må sige vores forhandlingsret for at stå stærkere over for resten af verden
at danmark har sparket døren ind i eu på vegne af færøerne og grønland og det ville have
haft rigsfællesskabet og det fællesskab at gøre det med altså
nogle gange så der kan nok findes
land ender med at blive en stor økonomisk byrde eller et stort økonomisk potentiale på sigt
menneskelige og humanitære betragtninger man kan gøre sig om vores forpligtelser til at hjælpe mennesker i nød ifølge
vi formår at tage imod de her mennesker på den rigtige måde formår lynhurtigt
varig indtægt både i deres eget liv med den frihed
indebærer men også for det danske samfund generelt
er der ingen tvivl om at hvis ikke vi formår at investere
flygtningene og ikke mindst deres børn formår at give dem en ordentlig start i folkeskolen
begår vi en kæmpefejl og vi skyder os
at det kræver investeringer og at flygtninge til at starte med koster
det er kommunerne der har den primære indsats og det primære ansvar her netop fordi flygtningene
jo heller ikke tanken at staten skal kompensere kommunerne for hver eneste ekstra udgift som flygtningene
år på den anden side må det også stå rimelig klart
en ekstraordinær situation hvor vi har så mange flygtninge der kommer på en gang
og jo mere kommunerne tvinges til at presse deres egne velfærdsudgifter for at kunne
ordentligt imod flygtningene jo sværere kan
at integrere de selvsamme flygtninge i lokalsamfundet derfor er det korte svar på
det skal vi alle sammen det skal både kommunerne
ganske usundt princip som staten og den nuværende regering har lagt ind med et omprioriteringsbidrag
også bare historisk dårlig timing
situation hvor kommunerne har brug for hver eneste krone de har for at kunne løse den opgave som er så vigtig for kommunerne
især de mennesker det handler om
historisk dårlig timing at man vælger at fratage kommunerne muligheden for
derfor er radikale venstre også med
har læst op jeg skulle hilse fra socialistisk folkeparti og sige at de
vedtagelse i håbet om at vi egentlig burde kunne stå sammen om den sunde fornuft betragtning at det er
at spare hvis vi svigter flygtningene og deres børn i lokalsamfundene netop i disse måneder
at tilsidesætte et flertal i folketinget som ønskede en justering
regeringen foretog uden at spørge nogen som helst
nu ændrer regeringen så i den administrativt selv om
handler bare om at regeringen på trods af at der ikke er
administrativt gennemfører ændringer uden at sætte
at man inden for eksisterende lovgivning som regering
så kan det ikke stride imod
er jo klart at det at sætte en minister i mistillid
men af mange politiske årsager har man ikke lyst til at bringe en minister til fald
skal man have atomvåben i brug om jeg så må sige hver gang for at få den her regering til at respektere
være hundrede procent sikre på at der ikke er en uoverensstemmelse med grundloven det er muligt at det kræver nogle justeringer
mig til det som både folketingets formand indledte med
det fortjener selvfølgelig en grundig undersøgelse
at hvis ikke der taler særlige grunde for det
vores opfattelse at den balance mellem den udøvende og den lovgivende magt som blev stadfæstet i nitten
hele vejen igennem her har været
respekterede folketingets flertal medmindre man derved kom i uoverensstemmelse
ikke er i modstrid med grundloven eller nogen af danmarks forpligtelser hverken europæisk eller bredere internationalt
overhøre folketingets flertal
en gang til hvis ikke alternativet og liberal alliance af for mig helt uforståelige årsager valgte
til irakkommissionen hvis ikke det
en gentagelse hvor regeringen uden egentlig anden grund end deres egen politiske overbevisning
rejser en grundlæggende problemstilling om netop balancen mellem den udøvende
til at diskutere tidligere og vores indstilling er sådan set at når den magt begynder at forskyde sig så er der grund til
og at vi prøver
over for det her lovforslag
selvfølgelig være sikre på at juraen er i orden en af de ting jeg
§ en og tyve i grundloven altså regeringens prærogativ i
til at kunne lave ny lovgivning som man var betænkelig
det der jo har været kendetegnende og som jeg også nåede at nævne under mine spørgsmål
været inden for gældende lovgivning at regeringen sådan set
på tværs af et flertal det var jo en finanslov der var vedtaget af folketinget og den daværende regering
det på nogen måde skulle være imod grundloven at et folketingsflertal i den situation siger nej vi vil gerne fastholde at regeringen faktisk overholder den finanslov som blev vedtaget af både den daværende regering og folketinget
i uoverensstemmelse med grundloven det har jeg altså svært ved at forestille mig men det skal
det skyldes at vi er helt på linje med de ordførere der og sige at der jo nu pågår en endog meget grundig undersøgelse i norge som man måske med fordel kunne afvente resultatet af inden man lagde brikkerne fra en eventuel dansk undersøgelse
arbejde og kunne fokusere kan man sige mere præcis på de danske myndigheders rolle i det her og også bedre kunne belyse det så det er argumentet for
at afvente de norske undersøgelser men der er altså bestemt også gode argumenter
og for os at se er de to bedste argumenter for dette det som flere af ordførerne allerede har påpeget nemlig at ud over selve tragedien selve branden selve den
været et forløb efter som i sig selv påkalder
utrolig mange spørgsmål og selv om norge undersøger selve
ikke fokus for de norske undersøgelser og i
dansk undersøgelse fandt frem til kunne anvendes i de norske undersøgelser så det er
at se sagen fra begge sider og der er gode argumenter synes vi for begge sider én ting der ikke kan diskuteres er at det er en af de største tragedier
historie og at det efterfølgende spil
opklaringen af den her forbrydelse har været ét sammenhængende mareridt for de pårørende der er involveret i det her og at vi derfor skylder at give det her forslag en meget meget grundig
ved andenbehandlingen eller i
lave en formulering om at man skal videregive ja hvilke informationer det er netop det der er kernen her for vi har ikke overblik over hvad danske myndigheder har vidst og ikke
det omfang der er tvivlsspørgsmål for
om ejerforholdene som danske myndigheder ligger inde med og som norge måtte
myndigheders håndtering af det så det er
måske er nogle informationer her som kunne bruges i den norske undersøgelse og derfor kunne det godt være at et godt sted at lande det
som herre søren søndergaards siger
få en politisk enighed om at den danske regering selvfølgelig
informationer som den norske regering beder om til sine undersøgelser og at vi så venter med at
og så videre og så videre det vil vi også gerne gøre i to tusind og atten
og tyve sådan at vi i to tusind og fem og tyve kan investere ni
være bæredygtig tværtimod den udvikling skal vi selvfølgelig fortsætte ligesom vi afsætter midler
midler til en lang række indsatser som skal benyttes
basale velfærdsydelser
kunne afskaffe dem så snart vi måtte få mulighed for at gøre det hvis og når
i regering eller i hvert fald når vi har et andet flertal
alt hvad vi foreslår vi sender ingen ubetalte regninger videre til næste generation hverken økonomisk eller klimamæssigt eller når det handler om at sikre at fattigdommen ikke
i forhold til det som regeringen har fremlagt og som jo er tæt knyttet til to tusind og fem og tyve plan som regeringen har
takter i det som regeringen har
set det er en befrielse at vi kommer op på de store nagler og får diskuteret nogle reformer der for alvor kan gøre en
vi synes vi er nødt til at kigge på
vi kan fremskynde vores pensionsreform når det er sådan at vi lever betydelig længere end det vi forudsatte da vi lavede aftalen
de mennesker der ikke kan blive på arbejdsmarkedet vi kommer til at skulle lave en betydelig bedre ordning end den vi har i dag for folk
og vi vil gerne gå længere og være mere ambitiøse end det regeringen lægger op til både når det handler om hvor lang tid vi skal blive på arbejdsmarkedet der vil vi gerne
men også når det handler om de mennesker der er nedslidte som vi vil foreslå får mulighed for uden hele den arbejdsprøvning som vi kender fra i dag at kunne træde af fem år før
få den løst nu også med nye ejendomsvurderinger på en måde så alle boligejere kan se sig selv
men vi skal omvendt heller ikke give en skattelettelse hvert eneste år
løst pso udfordringen vi så gerne en anden model end den regeringen har frem men vi går ind i
to områder hvor vi synes regeringen fejler
ikke finde ordet klima eller grønt et eneste sted hvordan kan statsministeren få sig selv til at stille sig op og sige at nu vil man gerne betænke den næste generation
man er optaget af at vores børn ikke skal have ubetalte regninger samtidig med at man gudhjælpemig fremlægger et forslag uden et eneste grønt initiativ uden en eneste anvisning på
og tredive og hvor man samtidig har den
det energiforlig som fem og halvfems procent af folketinget stod bag stik imod enhver parlamentarisk tradition og foreslå besparelser på syv
valgkamp det fatter jeg simpelt hen ikke
i hvert fald
udgangspunkt at regeringen står ved
indtil vi hører andet og andet vil også være uhørt men vi ønsker mere end det for vi ønsker ikke bare at stå på ryggen af det energiforlig vi alle sammen har indgået bortset fra liberal alliance
at komme videre også med en lang række grønne initiativer det er noget vi også kan leve af det er noget der hører med til at skabe vækst i hele danmark fordi mange af de arbejdspladser vi har på det
er i landdistrikterne så det er det ene område hvor der skal ske forbedringer
synes det klinger hult at regeringen vil lave en såkaldt pulje til uddannelse når man samtidig fastholder omprioriteringsbidraget på to procent alene i år
derfor er det også for os radikale en
skaffe flere penge til uddannelserne vi vil gerne både rulle besparelserne tilbage
til vores børn og unge
phd som nogle siger så uddannelse og det grønne bliver helt afgørende pejlemærker for os både når det handler
handler om den næste generation
udfordringer men også
jeg besøger plejehjem og diskuterer
der når en senere alder i livet er at de tror på at deres børn og børnebørn går en god fremtid
at danskerne er klar til at give den generationsgave at vi os der kan os der ikke er nedslidte godt kan tage
hvis vi ved at vi så får råd
jo men
så videre nogle ret
nye verdensorden vi kigger ind i i vil tyskland england og frankrig være småstater simpelt hen fordi den økonomiske vækst vi oplever kommer især uden for europa grønland og færøerne uden for usa
magtbalancerne både økonomisk sikkerhedspolitisk og på en lang række andre områder
det står stadig mere klart for mig at de tre dele af rigsfællesskabet har den klare fælles interesse at stå sammen i den nye verdensorden men også
jeg tænker på hvor de mest oplagte allierede findes
og det er i norden derfor kunne
måske nummer et nation i verden i forhold til at
og hvor vi burde være langt bedre
til noget som resten af verden har adgang til har mulighed for at hente hjem og som kunne skabe arbejdspladser i nuuk og andre steder i grønland i langt højere grad
struktureret samarbejde med hinanden og med eu og gerne med norden for
nordmændene der har et center i trondheim
fut i den forskning
det kunne ske i regi af arktisk råd gerne for min skyld vi har
kan sige lige aktuel udfordring med
eu med i arktisk råd men derfor kan vi i hvert fald godt etablere et samarbejde på
klar over at investeringerne i det arktiske område især de bæredygtige investeringer
og så mange som vi havde ønsket jeg tror at der er stærke kræfter både i norden og i eu
produktiv og frugtbar udvikling i hele det arktiske område fordi der er indlysende interesser i det det gælder sikkerhedspolitisk på den bløde måde hvis vi ønsker at
fortsætte hele traditionen med et lavintensivt samarbejde med at vi taler os til rette om tingene vi undgår oprustning i det arktiske område
det er vigtigt at vi laver alliancer med alle de organisationer og grupper af lande der netop ikke arbejder militært men som arbejder med soft
som det hedder på nydansk igen peger pilen mod eu og norden
ud over forskningen og så er der selvfølgelig
overordnede økonomiske område
produkter til ikke mindst det europæiske marked på så gode og gunstige vilkår som muligt fordi det er til gavn for rigsfællesskabet både grønland færøerne og danmark og fordi det
set også er til gavn for eu og de nordiske lande så jeg så gerne
fik sat en lille smule mere energi
apropos energi er det også et område hvor vi kunne have et langt stærkere samarbejde
vi overvejer jo i øjeblikket i hele europas energiforsyning om
kunne spille en rolle i det men vi bør starte med i det hele taget at have mere energi på det potentiale der ligger
synes nogle gange at vores debatter her i folketinget om arktis har en tendens til
men så
der har
syrien i dag udstiller et generelt fænomen i vores nye verdensorden som med en meget kort beskrivelse kan sættes på følgende
hastigt voksende verden hvor økonomien
uden for den frie verdens grænser og hvor de militære kapaciteter hos lande som rusland
vil den frie verden til stadighed være
er taget som gidsler af en række mere eller mindre brutale
er vores egentlige muligheder for at påvirke den slagmark hvis ikke vi har et ønske om at gå ind militært og risikere at
præcise instrumenter ikke fordi der ikke er risici forbundet med sanktioner men fordi de er bedre alternativ end militære operationer og fordi det er muligt hvis de er designet rigtigt
på de regimer ikke landene men regimerne
dem der fører marionetdukkerne
kan man sige større sanktioner som det vi oplever i forbindelse med krim og ukrainekonflikten men det kunne sådan set også godt være mildere former for sanktioner nemlig at samle eu landene om en energiunion og en politik
at eu kunne spille en større rolle end eu gør
en situation hvor sikkerhedsrådet i fn er låst fast det det handler om er at få lagt et pres på de magter der orkestrerer og finansierer krigen i syrien og i øvrigt også mange af de ekstremistiske bevægelser
og mellemøsten jeg tror derfor at vejen frem her vil være at den danske regering sætter sig i spidsen for at gøre det som af mange grunde er en god idé nemlig at sikre at den fire hundrede milliard
store import af energi som eu foretager hvert år i højere grad kan anvendes som
både som og som gulerod
mit bedste bud på hvordan vi forhåbentlig
hvad man kan regne med og ikke kan regne med
grundlag på plads vores udbud sejler
enhver forstand en fuldstændig håbløs situation det kunne man snakke længe om og det er også fristende at gøre det
men jeg har egentlig lyst til at holde en helt anden tale nemlig en glædestale over
lyder vinderbuddet på kriegers flak det er tres procent under det vi troede for bare fire år siden det er konkurrencedygtigt med andre former for energi og det tegner utrolig lovende i
til hvad priserne på land vil udvikle sig til jeg tør i dag godt komme med den forudsigelse
vi skal lave vores næste energiforlig for to tusind og tyve til tredive så tror jeg at de såkaldte subsidier
regeringen til at droppe sit sparekatalog og prøve at komme lidt op på hesten igen ikke bare af hensyn til klimaet og danmarks anseelse
to tal i øjeblikket sættes der to vindmøller op i timen rundtomkring i verden nu er vedvarende
i europa i kina og mange mange andre store markeder to
hver fjerde af de vindmøller udskibes fra esbjerg havn det burde vi da være stolte af alle sammen
der er lavet i hele landet ikke mindst i landdistrikterne er en fælles sag at holde fast i
og surhed vi skal møde fra regeringens side
lidt glæde over at vi igen har sat rekord her i landet og at vi kan se frem til hvis vi holder ambitionerne højt at fortsætte den udvikling i mange år frem
være at få priserne endnu længere ned få lavet det smarte marked der gør
endnu mere effektivt endnu stærkere og derved bevare vores grønne førerposition derfor
som energi og klimaminister kunne vi dog ikke blive enige om at få lettet den elvarmeafgift og få gjort det hurtigt så vi kan få langt mere grøn el ind i varmesektoren og dermed billigere varme til forbrugerne og grønnere varme og store
er energibesparelsesområdet kunne ministeren nu hvor fjernvarmesektoren åbenbart går og
og hvad forestiller regeringen sig egentlig der skal ske med den energispareindsats
være med at spørge
på vedvarende energi nu har vi jo en diskussion om de kystnære møller men
tre spørgsmål til ministeren idet jeg takker for redegørelsen og håber på en
kan radikale venstre sådan set støtte
jeg skal ikke her remse dem alle sammen op men bare sige at det vi glæder os mest over
at vi nu får gjort endnu mere ved den udfordring vi har haft med at elafgiften var så høj på den el der skulle
det er endnu et skridt i den rigtige retning det lykkes faktisk en gang imellem at tage de her kampe
diskuterer vi jo tre elementer i det her lovforslag det første
lave en produktivitetsanalyse en gang om året det ligger i forlængelse af en aftale man har lavet i eu og det synes
set fra radikal side er en fornuftig tanke
en vigtig diskussion hvad det er noget produktivitet vi taler om vi har jo både en
snæver definition af produktivitet i forhold til den værdi der bliver skabt de timer vi arbejder de virksomheder vi har hvor meget
kan putte i arbejdet der er også en bredere produktivitetsdefinition som handler om samfundets produktivitet
hvor mange står uden for arbejdsmarkedet og kan vi derfor øge deltagelsen af flere mennesker på vores arbejdsmarked
meget vigtigt element et strukturelt element kunne
med i diskussionen om et samfunds produktivitet
begge perspektiver med i deres
skal lovgive om det bør vi måske nogle gange spørge os selv lidt om men vi har intet imod det princip vi synes det
så det stiller sig heller ikke i vejen for at vi vil stemme for det her lovforslag
betydningen af hvem der sidder i dette repræsentantskab nok ikke overvurderes det er jo et der mødes efter at rådet har udarbejdet sin rapport og typisk så kan komme
som jeg forstår proceduren sjældent nogle der har afgørende indflydelse på rådets arbejde det kan man måske nogle gange beklage
men når det er sagt tror jeg nok at vores sådan principielle indgang til det her er at man ikke rigtig kan bruge argumentet om at cepos nu skal ind at tage en arbejdsgiverplads hvis arbejdsgiverne ikke indstiller cepos til det
man tage en anden diskussion som vi sådan set godt
ud over arbejdsmarkedets parters repræsentanter
med ind i de økonomiske råds arbejde og til at inspirere og der må jeg
en lidt mærkelig argumentation las ordfører er ude i med at det kun er cepos der er en seriøs tænketank jeg er ikke helt uhildet det erkender jeg da jeg selv var med til at lave den grønne tænketank concito men jeg synes at den leverer
på dens medarbejdere på dens udgivelser internationalt respekterede rapporter indgår i større internationale netværk og
også inspiration på det område altså det man kunne kalde det miljøøkonomiske område
men så synes jeg at man skal tage den diskussion i udvalget
med vores økonomi bliver draget ind i det her arbejde så skæg for sig og snot for sig vil være vores indgang til det her
slags backup hvis man har en usikkerhed her i folketinget om om vi får de rigtige beregninger og konklusioner fra de økonomiske ministerier som oppositionen til enhver tid
er meget afhængige af og vi har jo haft
været en anelse bekymret for om regeringen havde været lidt for langt inde over de konklusioner der kom fra ministerierne
ret rent snit hos os i radikale venstre vi mener at vi skal være baseret på tillid til de økonomiske ministerier vi mener at det må være udgangspunktet men vi kunne sådan set godt se for os at man i enkelte tilfælde kunne
store faglige diskussioner om elasticiteter virkninger af forskellige økonomiske tiltag hvor det måske
har lagt nogle ord i munden på herre ole birk
jeg vil så dog tillade mig at sige at man måske skal have en lidt bredere indgangsvinkel end lige præcis antallet af økonomer
vismændene der står på mål
og sådan bør det også være så har
med en form for repræsentantskab hvor en lang række interessenter også nogle af mere politisk karakter har mulighed for at om man
inspirere det økonomiske råd og som jeg startede med at sige
det ikke mit indtryk at det er en forsamling der har meget stor indflydelse på de konkrete udgivelser og måske heller ikke bør have det men forhåbentlig en kreds der
men man har altså valgt at lave sådan en kan man sige faglig
baggrund der sidder også ngoer der arbejder med miljø feks og der sidder også
og der har hun så åbenbart
over en plads i bestyrelsen men jeg har det sådan at hvis arbejdsgiversiden indstiller en organisation til at repræsentere dem og hvis de måtte indstille for eksempel cepos så
bekendtgjorde var målet
og børnebørn
til erhvervsskolerne betyder det faktisk
femten procent af budgetterne i landets gymnasier
fyret det der er ubehageligt ved de her besparelser er at de
være et af verdens rigeste tryggeste mest demokratiske samfund
både på ungdomsuddannelser universiteter og forskning er at skære den gren over som vi selv sidder på og jeg håber at de forligspartier der indgår
vil besinde sig på de meget voldsomme besparelser der hagler ned over uddannelsessystemet i danmark
er udviklingsbistanden jeg tror ikke man skal kigge langt ud i verden før man bliver klar over at der er brug for mere udviklingsbistand mere humanitær bistand
fra konflikter
også her har regeringen skåret hårdt og dybt i dansk udviklingsbistand vi håber at i hvert fald et af de såkaldte blå partier vil overveje
omstilling her er vi radikale også med
pso og der skal ikke herske nogen tvivl om at vores budskab til regeringen er meget enkelt hold fast i energiforliget det vil være helt forkert at bryde den tradition vi har
hold fast i de kystnære møller så danmark ikke bliver opfattet som en bananstat derude hold fast i danmarks høje ambitioner i forhold til klimapolitikken det er noget der har givet os stor indflydelse
også noget der har skabt arbejdspladser
både hjælper vores børn og børnebørn
katastrofale men også fordi det skaber arbejdspladser må jeg nævne bare
i øjeblikket sættes der cirka to vindmøller op i timen
der er en strategisk satsning der faktisk er lykkedes og som skaber titusindvis af arbejdspladser i
fast i den førerposition
og som jeg håber det vil lykkes at komme igennem med når der på det område skal laves aftaler det var blot tre nedslagspunkter som forhåbentlig gør det klart at der er forskel på holdningerne
gerne vil gøre noget for vores næste generation og hvem der tilsyneladende
på længere sigt være en god idé at sænke prisen på el og dermed også få psoen væk fra el men hele forudsætningen for at det går op klimamæssigt er jo at man
det ligger meget fornuftigt som det gør men som andre partier vil vi da også gerne trykprøve lidt om man kan komme nogle af de kritiske røster i møde som har henvendt sig det vil vi også følge tæt i udvalgsbehandlingen
at den overflyttelse af lang række sager fra landsskatteretten til vurderingsankenævnene simpelt hen fordi landsskatteretten
som man har skruet det sammen synes jeg også godt man kan forsvare det så da vi er en del af dette forlig agter vi selvfølgelig også at stemme for
både i vores bilaterale og multilaterale samarbejde det er den dag i dag svært for mig at forstå
selv om man ønsker at skære så vil skære med den brutalitet og den hurtighed hvormed man har gjort det og hvorved man også har skadet
at vi forsøger at bygge bro
der er vi fra radikal side
set positivt indstillet over for en lang række af de forslag som regeringen kommer med
den her lov det første er at ændre formålsbeskrivelsen til fns sytten bæredygtighedsmål det er en helt oplagt
vi kan samarbejde med andre lande og kan lave den rigtige arbejdsdeling internationalt
som bliver forhandlet i øjeblikket og selvfølgelig også for vores mulighed for at planlægge langsigtet frem mod to tusind og tredive vi skal huske på at verdensøkonomien står til at blive fordoblet over de næste bare femten år
regner vi med der kommer på kloden det bliver nødt til at være en bæredygtig udvikling der driver den velstandsudvikling hvis det også skal være en udvikling der kan komme vores børn og børnebørn til gavn på alle dele af kloden
forslaget synes jeg også er
og mere fleksible rammer for ifus arbejde herunder at man også kan samarbejde med udenlandske virksomheder og at
sikre udbyttebetaling på
bestyrelsen selv der kan fastlægge udbyttet i tråd med den tradition vi har fra andre offentlige selskaber
grundlag der måske føler mindre for udviklingsbistand kunne føle sig fristet til lige at nappe to hundrede million
derfor kunne vi jo også godt læse det her forslag som en form for beskyttelse hvis vi enige om at det er bestyrelsen selv der fastlægger sin udbyttepolitik
kan bekræfte at det er sådan det skal tænkes et tredje forslag er så det
kunne også godt se at man kunne lukke et par
ind i det rådgivningsrum men det vigtigste
vigtigt at finde en løsning som alle er betrygget i
så mange forskellige rådgivningsorganer inde over har også skabt tror
at sige som en af bistandens store venner