syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
efterfølgende skal høre på at det er de blå partier
forsinker processen men lad det nu ligge
spørgsmål er vil regeringen tage imod de blå partiers invitation
at få afsluttet de forhandlinger ja eller
tage et andet eksempel forleden udtalte justitsministeren at hun opfatter det som landsforræderi hvis danske statsborgere og personer på ophold
her i landet må man også forstå bekæmper danske styrker i udlandet blandt de borgerlige partier tænker vi
os endelig komme i gang med at få prøvet nogle sager ved de danske domstole efter de såkaldte landssvigerparagraffer i straffeloven men når man så
lige før går justitsministeren på klingen og spørger
er svaret en mellemting imellem tavshed og nej kan vi ikke her i dag få justitsministeren eller en anden repræsentant
åben over for at se på oppositionens forslag til bekæmpelse af radikalisering herunder især som jeg også nævnte i min ordførertale under det forrige punkt at forbyde ophold i terrrorzoner uden forudgående myndighedsgodkendelse men hvad betyder åben over for
og det er en trussel for det danske samfund derfor har vi i venstre tidligere foreslået en række stramninger af lovgivningen med det formål at slå hårdere ned på ekstremisme
være nogen hemmelighed at vi i venstre mener at de tiltag regeringen
stod det til os gik vi et skridt videre i kampen mod
radikalisering og ekstremisme
det er både fornuftigt og det er nødvendigt vi anerkender at det selvfølgelig er nødvendigt at sætte ind med en forebyggende indsats i forhold til de personer der er i risiko for
skal vi være beredte på at tage imod personer
meget enig i at det er vigtigt at der hersker klarhed for kommunerne om deres handlemuligheder for gør der ikke det så risikerer man altså at tabe borgeren på gulvet
derfor tør jeg godt vove det ene øje allerede nu
mønster omkring den politiske ordfører for socialdemokraterne og
regeringen siger ét under ministeransvar
politisk ordfører som i den offentlige debat i realiteten siger noget helt andet
enig i at hvis der er en
at man siger ét i de svar man giver til folketingets medlemmer og så i den offentlige debat
den balance som ministeren selv nævner men netop derfor er det vel væsentligt at vi har et fælles grundlag at diskutere på altså at man ikke siger ét i et svar til folketinget
fra ministrene fra ministrene er ministeren ikke enig i at det også er væsentligt
stramning man har har indført kan modsvares af den kæmpemæssige kampagne som socialdemokraterne
i i det københavnske bybillede
givet indtryk af at man her har haft at gøre med en voldsom stramning synes ministeren at ni og halvtreds
kan bære den kæmpemæssige kampagne som socialdemokraterne har kørende
beløb er trehundrede og treogtredivetusindtrehundrede og fem kroner per år svarende til
femhundrede og femogtyve kroner månedligt i kontanthjælp boligsikring børne og ungeydelse med videre
og femten kroner svarende til syvogtredivetusinde
fald efter min opfattelse tre grunde til
for det første fordi vi ved at vilkår betyder noget
har man gunstigere økonomiske vilkår
naturligt søge mod den danske grænse
asylansøger så derfor har det selvfølgelig en betydning for tilstrømningen for det andet
at tilskyndelse til at arbejde også har noget at gøre med
og der vil det jo alt andet lige være sådan at jo højere ydelser man får
kan man egentlig også synes jeg godt stille sig selv det helt grundlæggende spørgsmål er det
man den samme kontanthjælpsydelse som mennesker der har boet her hele deres liv jeg synes i hvert fald godt man kan
et alvorligt spørgsmålstegn ved det men mit spørgsmål
ministeren så er enig i
for socialdemokraterne taler imod bedre vidende når hun rejser rundt i det politiske landskab og siger
hvis vi går et halvt spadestik ned i substansen
synes jeg egentlig det kunne være interessant at få ministeren til at sige noget om hvorvidt ministeren mener at
kan have betydning for hvorvidt danmark er et mere eller et mindre attraktivt land at søge til som asylansøger
at kontanthjælpsloftet
til truget det har sådan set i den her sammenhæng været regeringen
ikke stille justitsministeren to spørgsmål og jeg fortsætte i fagforeningssporet fru pernille skipper
justitsministeren til at claus oxfeldt her til morgen på tv to news siger at der er behov for en langsigtet løsning
til diskussion i dag garantere jødernes sikkerhed
den diskussion nu og sammen blive enige om hvordan vi skal sikre at
andet fra politiets efterretningstjeneste at et besøg og optræning i terror i de her
får truslen til at stige hertillands mere end hundrede personer er rejst fra danmark til syrien og nordirak for at kæmpe side om side med islamisk stat
forebyggelse og fratagelse af pas og
forhindre nogle personer i at rejse men som vi jo også har set selvsagt ikke alle
set heller ikke nogen forhåbninger om at et forbud mod at rejse ind i og opholde sig i syrien og nordirak eller for den sags skyld i andre krigshærgede
områder vil forhindre alle i at rejse af sted men vi skal også efter vores opfattelse
bruge så bred en palet som muligt for at minimere risikoen for
forslag der er fremsat her og så de forslag der er kommet fra regeringens
har bakket op om og har stemt for er at vi
rejse tiltale mod og straffe personer der uden forudgående myndighedstilladelse
for danske statsborgere være tale om at der så vil være en domstolsprøvelse og det vil der også ifølge det her forslag være mulighed for
mennesker på ophold i danmark som bliver ramt af et bortfald af opholdstilladelsen som ministeren er inde på kan der være en masse udfordringer med det her
udføre deres arbejde heller ikke selv om der er tale om syrien og nordirak derfor er der heller ikke
skal være folketinget eller en eller anden tilfældig folkedomstol der skal afgøre hvem der må rejse hvorhen hvornår det vil vi overlade til relevante myndigheder udenrigsministeriet
udstede et forbud skal være objektive de skal være baseret på en konkret vurdering af forholdene i de pågældende områder
selvfølgelig især risikoen for at personer der opholder sig i disse områder risikerer at udgøre en trussel når de
retur til danmark så alt i
ønsker de borgerlige partier altså med dette forslag at udstyre myndighederne med
i bekæmpelsen af terror på
med andre forslag og fået
fra justitsministeren og den socialdemokratiske ordfører men
jeg er enig i at man skal undersøge det juridiske grundlag og det håber
været kendt siden september måned vi overdrog det til justitsministeren i starten af af december måned
undersøge det juridiske grundlag men bedre sent end aldrig og vi vil selvfølgelig
holde justitsministeren op på at der kommer
vores opfattelse også mange områder hvor vi kan sætte ind i venstre foreslår vi jo blandt andet et styrket
nu tog udgangspunkt i at det væsentlige og det væsentligste væsentligste her var at undgå risikoen for medfødte sygdomme
fald selv forstået det sådan at den dokumenterede risiko er dobbelt så stor om end fortsat lille ved fætter kusine børn uanset led set i forhold til børn af
beslægtede så hvis det er det med sygdommene der er argumentationen bag forslaget burde forbuddet vel egentlig også gælde alle fætter kusine ægteskaber generelt og altså i alle led uanset
tredje eller fjerde for det andet andet
ægteskabelige forhold sådan
og i mine ører lyder det ikke
helt realistisk at gennemføre den form for
det vil formentlig også være noget administrativt tungt så på den baggrund
desværre over for herre martin henriksen konkludere at vi i venstre ikke kan
så kommer et konkret udkomme af regeringsgrundlaget på lige præcis dette felt regeringen vil med det her forslag ændre kompetencen til
i sager om humanitær opholdstilladelse det foreslås derfor at det ikke længere skal være justitsministeriet og justitsministeren der skal have kompetencen men derimod udlændingestyrelsen og desuden
og vi ser ikke nogen grund til at lempe reglerne yderligere personer der får humanitært ophold i danmark er en særlig gruppe som
humanitært ophold skal fortsat have undtagelsens karakter derfor skal vi også efter vores opfattelse passe meget på ikke at lempe reglerne her som på andre områder
forslagsstillernes bekymring på området
jo også vigtigt at vi helt principielt holder fast i at flygtninge drager tilbage til deres hjemland når det
og vi synes ikke at regeringen har delt
bekymring til fulde i al fald har de med en lang række lempelser af dansk udlændingepolitik gjort det
at komme til danmark som asylansøger en efter vores opfattelse uansvarlig politik når vi ser på de massive
udfordringer vi har integrationsmæssigt og på asylområdet
med andre ord stilles flere betingelser før en tilladelse til familiesammenføring kan gives når udlændingen kun vurderes som værende potentielt integrationsegnet i danmark
ønsker venstre at danmark overholder sine internationale forpligtelser og selv om der jo kan være
på den baggrund kan venstre ikke
vi har bundet os til nogle internationale konventioner
indtil vi så at sige beslutter os for noget andet men herre martin henriksen får mig ikke trukket længere ind i den debat og det ved herre martin henriksen også udmærket godt
at de internationale konventioner bliver
set to ting der regulerer tilstrømningen
til danmark den ene del er de asylregler vi har og som vi for mit partis vedkommende støtter op om skal være inden for rammerne af de internationale konventioner vi har og den anden del
som regulerer tilstrømningen til danmark
for nogle ikke mindst økonomiske vilkår vi
i den kategori vi i høj grad er
på at gøre op med den praksis at det offentlige skal dække de rejseomkostninger der er forbundet med
familiesammenføring jeg synes sådan set at det er et fornuftigt forslag jeg har lidt svært ved at se det rimelige i at at det offentlige skal betale for at man kan flyve sin familie til danmark
forslaget her hvis det bliver implementeret har nogle særdeles begrænsede
på transport så venstre har en mere principiel indfaldsvinkel til det her og støtter forslaget fordi vi sådan set synes at den danske stat ikke
skal agere rejsebureau når det kommer
familiesammenføring til danmark ja så er det altså
forringet konkurrenceevne hvis vi går dansk enegang og derudover vil vi sådan helt lavpraktisk formentlig stå med en masse importerede varer som ikke lever op til den danske
troede handlede om arbejdsmiljø og stress og den slags og lige pludselig har det udviklet sig til sådan
almindelig grundlæggende debat om indretning af den offentlige sektor i al almindelighed og niveauet for de offentlige udgifter
må jo sige hvad de vil men men jeg vil nu alligevel tillade mig
i første omgang lige at forholde mig til hvad det er
forklaret meget uddybende om om den statslige sektors personalepolitik og ministeren har også uddybende præsenteret planerne for hvordan
arbejdsmiljøet i den statslige sektor i almindelighed kan kan forbedres
salen for gentagelser
om den statslige sektors arbejdsvilkår og medarbejdernes arbejdsvilkår i den statslige sektor
og at det også er
i de sidste mange år og der er jo ingen af os der gør os nogen illusioner om at det ikke er en drøftelse som fortsætter uanset hvad
af politiske forskelle og det er en vigtig
de bedst mulige arbejdsvilkår både i den statslige sektor men jo i virkeligheden bredt
i den offentlige sektor jeg tror ikke på at
nedlægge den ene eller den anden styrelse eller
det nu end ellers måtte være som som sf
i det hele taget synes jeg måske sådan helt op på den store og principielle klinge at der er sådan lidt sammenblanding af den lovgivende og den udøvende myndighed her altså hvis vi skal til her i
drøfte oprettelse eller nedlæggelse af nye styrelser hver gang sf eller for den sags skyld et
hvilket som helst andet parti har en eller anden politisk dagsorden som man gerne
vil fremme ja så er vi ude på et efter min opfattelse principielt overdrev hvor man ikke rigtig kan finde ud af at skille den lovgivende og den udøvende
det er under alle omstændigheder mit indtryk at både arbejdstilsynet og det nationale forskningscenter for arbejdsmiljø og alle mulige andre instanser
i den statslige sektor og i den offentlige sektor generelt gør et stort
i hanke med med arbejdsmiljøet og herunder altså også i i den statslige sektor så jeg vil faktisk mene at vi allerede
et solidt fundament
i ministerierne for at kunne håndtere
de her problemstillinger også fremadrettet men det gør ikke
bare konstatere ved at åbne avisen
en eksisterende indsats men der er også nye initiativer på vej som som ministeren
under alle omstændigheder uanset hvor meget vi diskuterer det her i folketingssalen
synes jeg man man skal gøre
den lokale arbejdsplads uanset om det er i
sikrer at lederne har de allerallerbedste værktøjer med henblik på at kunne håndtere arbejdsmiljø i den forbindelse ser
her til efteråret præsenterer en
som efter al sandsynlighed også
jeg respekterer jo den danske model og det vil sige at
på arbejdsmarkedet klarer man
drille en lillebitte smule fordi da spørgerens parti sad i regering
skulle gribe ind i en
selv om jeg selv på daværende tidspunkt var med
det gælder både på det private arbejdsmarked og det gælder også på det på det offentlige arbejdsmarked vi har lige fået nogle overenskomster i hus uden at man fra folketingssalen behøvede
er jo kendetegnet ved at være et et samfund
det er måske det der kendetegner det her samfund
det gælder jo sådan set også på på
arbejdsmarkedet jeg ved ikke om jeg
den helt så temperamentsfulde udlægning som som spørgeren har i at det hele var helt forfærdeligt i overenskomstforhandlinger der var sikkert også meget der foregik på kameraerne som ikke foregik
man så nedlægger moderniseringsstyrelsen og så har vi en højere grad af tillid end det som spørgeren ønsker sig
mig spørge helt specifikt har enhedslisten indgået en aftale med socialdemokratiet om at enhedslisten ikke får indflydelse på udlændingepolitikken
kan risikere at få efter næste folketingsvalg
enhedslisten fået en opfattelse hos socialdemokratiet af at socialdemokratiet for nu at nævne to specifikke eksempler
herre morten østergaard har jo været ude i i virkeligheden lidt kortere tid end jeg selv har været op til nu jeg har været der på fuld tid og herre morten østergaard har været der ikke på lånt tid men på lidt deltid ude i den virkelige virkelighed
så lad os endelig diskutere
de her virkelige problemer der er derude
morten østergaard på ordet i forhold til det han
set enig i at det der med at forhandle regeringsgrundlag og sådan noget gør man efter et valg
vel rimeligt nok at vælgerne får et eller andet bud på hvad der så er den radikale position ud over at vi alle sammen skal blive bedre til at samtale med hinanden og forhandle lidt bredere og den slags
bare til hvad er det radikale venstres position helt konkret politisk
bortadopteres uden samtykke eller har udsigt til det så vi kan
komplekse sagsgange og lange processer der i dag spænder ben
og sætter vores udsatte børn i nogle efter min opfattelse i hvert fald unødvendigt lange
blive bortadopteret og dermed vokse op i en tryg og
stabil adoptivfamilie
tages med den dybeste alvor
her skal vi selvfølgelig sikre at at børnene ikke bliver fanget i nogle langtrukne sagsbehandlinger og undgå at
systemer eller tabes mellem to eller måske endda flere stole en rapport fra ankestyrelsen viser at kommunerne fra første oktober
to tusind og atten kun i
i den forbindelse identificerer ankestyrelsen også en række barrierer for at kommunerne anvender muligheden for at rejse en sag om adoption uden samtykke
det blandt andet vist sig at der er noget uklarhed om muligheden for at anbringe et barn med henblik på adoption samtidig
derfor har dagens lovforslag jo også til formål at forsøge at fjerne nogle af de barrierer som opleves i kommunerne med de gældende regler og sikre en enkel og hurtig behandling af sager om adoption uden samtykke
derfor tages der er i lovforslaget blandt andet initiativ til at kompetencen
lægges i ankestyrelsen det skulle gerne forenkle sagsbehandlingen og reducere sagsbehandlingstiden
beskikke advokater flyttes fra statsforvaltningen til kommunerne det skulle også gerne være med til at reducere sagsbehandlingstiden fordi kommunerne ikke skal kontakte nogen anden myndighed for at få beskikket advokater og så tages der endelig initiativ til
flytter ind hos den kommende adoptivfamilie når ankestyrelsen har truffet afgørelse om adoption uden samtykke det værner efter min opfattelse om barnets tarv
adoptivfamilie under selve sagsbehandlingen
i hvert fald min grundlæggende opfattelse at adoptionsprocessen hele vejen igennem skal have barnets barnets tarv for for øje som det primære
så også glad for at vi kan konstatere at der altså er en forholdsvis bred opbakning
til forslaget fra en række interessenter på området det er sikkert ikke
er helt enig med spørgeren i at man skal
er jo hensynet til at sagsbehandlingstiderne ikke bliver så lange at at det rammer barnets tarv jeg har læst det her lovforslag igennem temmelig mange gange og jeg kan konstatere at det
jo altså er utrolig lange forløb som nogle af de her stakkels børn går igennem
i kommunerne er ligesom en anden snak og en anden diskussion
er hvordan vi lovgivningsmæssigt kan forenkle salgsprocessen med de redskaber vi nu har til rådighed fra folketingets
antal børn det er jo heldigvis fordi
der er tale om nogle ekstreme sager det er jo der hvor vi taler om de allermest udsatte børn i vores samfund hvor
tvangsmæssig adoption sådan set er den
et langt sagsforløb forud for det hvor man formentlig har prøvet alle mulige andre muligheder og i den situation
synes jeg sådan set at det som udgangspunkt er rimeligt at man starter med ikke at have samvær med sine biologiske forældre det kan jo så komme senere hen
anbringelsessager man i det hele taget skal have hvor mange tvangsbortadoptioner man skal have i det her samfund
baseres på et individuelt skøn i forhold til det enkelte barns udgangspunkt i forhold
for en familiesituation det pågældende barn er i betyder det så at det ikke skal være smidigt når det så er nødvendigt nej det betyder det ikke for det skal være smidigt og ubureaukratisk
argumenterer med
hvis vi så herfra kan eliminere noget af det bureaukrati der gør det nemmere for kommunerne at agere her altså at indstille børn til tvangsbortadoption
for få altså hvis hvis der i dag er færre der bliver tvangsbortadopteret
så kan man sådan set godt argumentere for at der er for få
de børn der skal tvangsbortadopteres men det er klart at hvis der er noget bureaukrati der stiller sig hindrende i vejen for at kommunerne indleder nogle sager
tvangsbortadoption så har vi jo et problem
set det vi prøver at adressere med det her lovforslag nemlig at gøre tingene mindre bureaukratisk i morgen end de var i
det skal ikke være med henvisning til bureaukrati at kommunerne ikke igangsætter sager om
kommunernes lovgivningsmæssige forpligtelse til
sikre omsorg værdighed og tryghed for borgere som ikke kan tage vare på sig selv eller
konsekvenserne af deres egne handlinger og som også ofte desværre ikke vil være i stand
informeret samtykke til pleje og
for at personalet kan kan yde den nødvendige omsorg
borgerne i de situationer hvor
der kan opstå nogle uklarheder i forhold til hvad personalet kan og hvad personalet må som led i den almindelige omsorg over for
hvornår der er tale om et indgreb i selvbestemmelsesretten og det kan selvfølgelig hverken
og jeg jo enig i at vi må ændre
ved at give kommunerne mulighed for at visitere eller anvise unge med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne
helt naturligt for mange unge at
sig et ungdomsliv sammen med nogen der er på ens eget niveau altså sammen med jævnaldrende og ved at målrette botilbud og plejeboliger til unge ja så kan der skabes et botilbud med ungdomsmiljøer lige præcis
disse unge det her er jo som andre ordførere også har været inde på nogle svære balancer der er mange hensyn at tage i de her spørgsmål
også glad for at de relevante organisationer og andre aktører på området generelt set har taget positivt imod lovforslaget
for at aftalerne som ligger til grund for det her kompleks af lovforslag nyder en bred opbakning på tværs af folketingets partier
at det er enormt vigtigt at vi lige præcis på et område som det her har et nogenlunde fælles fodslag i håndteringen
der tror jeg at det er vigtigt at det baserer sig på en bred opbakning fra folketinget som vi også ser
ret til den hjælp og til den bistand som de med afsæt i den ene eller den anden
berettiget til når det så er sagt
jeg også uenig i forslagets præmis om at kommunerne sådan over en bred kam bevidst
svinge mig alt for højt op
noget af det her lands succes jo at vi har og har haft tillid til hinanden
og grundlæggende tillid til vores offentlige institutioner og jeg synes personligt at vi skal være en lillebitte smule forsigtige med at bryde med det princip
her fra folketingets side sådan over en bred kam signalere at borgerne grundlæggende ikke kan have tillid til de
tror jeg bestemt ikke at det skyldes ond vilje men jeg tror at det
eksempel kan skyldes kompleks lovgivning som har været vanskelig at navigere rundt i
der kan være tale om besværlige skøn eller andet
det mål en økonomisk kompensationsordning vil ikke give borgeren det som vedkommende har ønsket eller har ret til i udgangspunktet og i forlængelse af ankestyrelsens afgørelse
en økonomisk kompensationsordning jo betyde at ankestyrelsen skal tage stilling til den enkelte sag og hvilken kompensation borgeren så er berettiget til og man kan jo levende forestille sig at ankestyrelsens sagsbehandlingstid
på den baggrund næppe bliver kortere med andre ord
en kompensationsordning efter min bedste overbevisning være administrativt krævende og meget udgiftstung og det tror jeg ikke der er nogen borgere der kan være tjent med så det afgørende i det her spørgsmål må
være hvordan sikrer vi så borgernes retssikkerhed bedst muligt der mener jeg faktisk at vi er kommet markant længere
borgerne møder i systemet ved at styrke rammerne for at kvaliteten af sagsbehandlingen kan højnes og at sagsbehandlingstiderne nedbringes ministeren var inde på nogle af de initiativer der allerede er taget
til en handlingsplan til styrkelse af kvaliteten i sagsbehandlingen på handicapområdet og vi har desuden med finansloven for to tusind og nitten afsat fem og tredive million kroner i
en og tyve og fem og tyve million kroner i to og tyve til nedbringelse af sagsbehandlingstiderne i ankestyrelsen med satspuljeaftalen for og nitten afsatte vi yderligere tolv
to og tyve til gennemførelse af initiativer der skal bidrage til at styrke borgernes retssikkerhed på det sociale område så jeg synes faktisk at vi er kommet et godt stykke i forhold
det som jeg tror er dansk folkepartis oprindelige intention nemlig at styrke borgernes retssikkerhed
og fastsætter nogle regler for hvad det så er vi bruger de her skattekroner til herunder til at tilbyde
nogle forskellige former for ydelser især i forhold til mennesker der har
sidder og visiterer og i øvrigt foretager de her skøn i forhold til hvad borgeren så skal have ikke træffer de
blive lavet om altså det her handler jo ikke om at folk skal have penge ud af det offentlige system det handler
efter min bedste overbevisning at folk skal have den ydelse som de efter lovgivningen er berettiget til det må
der er på det pågældende område så skal afgørelsen selvfølgelig ankes og hvis den ikke har været korrekt
sidder og foretager de skøn må foretage nogle andre skøn
det er ligesom den måde det her system er
for den dagsorden som dansk folkeparti bringer på banen her nemlig at forbedre forholdene for familier med børn med funktionsnedsættelse men jeg har altså også
dansk folkepartis forslag sådan som det ligger her
er jeg bekymret for kvaliteten af den hjælp og den pleje som barnet vil kunne få under aflastning og det
i disse pusterum har en tilstrækkelig høj kvalitet og der kan jeg altså være lidt bekymret for om en medrejsende hjælper i anførselstegn efter de paragraffer vi taler om her
for det andet og i forlængelse heraf
vil indførelsen af en ordning som den dansk folkeparti præcis foreslår her jo bryde med et mere overordnet princip bag servicelovens naturalydelse som
sikre at det er de kommunale myndigheder der har ansvaret for at den enkelte borger og i det her tilfælde det enkelte barn får den hjælp og den støtte som
har behov for med andre ord
vil det jo uanset hvordan man vender og drejer dansk folkepartis forslag
stadig væk være kommunen som skal stå på mål for den kvalitet som den enkelte
nogle øgede udgifter som det pt er en lille smule vanskeligt at redegøre for omfanget af så selv om vi i venstre
nærer stor sympati for intentionerne bag forslaget fra df
er der altså en række sådan mere principielle problemstillinger forbundet med forslaget som vi umiddelbart
som vi læser det forslag dansk folkeparti
har svært ved at se en vej ud af hvorfor vi beklageligvis må afvise forslaget og
på vegne af venstre men også på vegne af det konservative
at venstre har en meget meget stor sympati for den grundlæggende dagsordenen som som
og som fru rosa lund i særdeleshed prøver
hadforbrydelser lige muligheder uanset køn kønsidentitet seksualitet religion og så videre
videre er så grundlæggende en præmis i vores samfund at den selvfølgelig ikke kan gradbøjes ingen skal leve med frygt for at blive diskrimineret chikaneret eller overfaldet på grund af deres kønsidentitet kønsudtryk
eller for den sags skyld seksualitet hudfarve tro etnicitet eller national oprindelse og derfor skal vi selvfølgelig også gøre alt hvad vi kan for at værne om folks ret til at leve det liv de selv ønsker
uden frygt for at møde had og diskrimination det er en vigtig prioritering for venstre og for regeringen når det er sagt sagt
i straffeloven og det gør vi ikke fordi vi
støtter op om den tværministerielle arbejdsgruppes arbejde og ønsker at afvente deres konklusioner om hvordan vi bedst muligt sikrer en koordineret indsats på området som helhed arbejdsgruppen har
andet til opgave at vurdere om der eventuelt er behov for justeringer af eksisterende lovgivning eller sågar ny lovgivning på området
skal arbejdsgruppen sikre udveksling af den nyeste viden og erfaring fra både nationale og internationale fora samt koordinere eksisterende og nye nye initiativer mellem ministerierne det arbejde støtter vi op om og det kræver bla
at vi måske slår lidt koldt vand i blodet og i første omgang lader eksperterne vurdere hvad der vil virke bedst på tværs inden vi ændrer i lovgivningen så selv om jeg synes at forslaget er meget sympatisk og at vi i venstre også bakker fuldt op om at
er det jo fordi man kigger på lovgivning på tværs og jeg kunne jo i virkeligheden spørge fru rosa lund på samme måde ville det egentlig ikke være smartere
hvis nu der kommer til at vælte en bølge af ny lovgivning
ændringer af eksisterende lovgivning hele vejen hen over over det her område ville det så ikke være smartest at man prøver at se det her i en sammenhæng
det fru rosa lund her har foreslået
i stedet for at tage et element ud af noget der i virkeligheden kan vise sig at blive meget større og meget bredere end det fru rosa lund måske overhovedet kan forestille sig i sin vildeste fantasi
jeg synes som sagt det er et meget meget sympatisk forslag
med med resten af den lovgivning der muligvis kunne være være påkrævet så jeg har vanskeligt
vil kigge på hvor der er noget i vores lovgivning i det her land som kræver en ændring for at leve op
dansk folkeparti enhedslisten radikale venstre og sf med dette beslutningsforslag foreslår at regeringen skal pålægges at fremsætte forslag til
ud med at slå fast at det jo altid og jeg holder også selv af det
med en god debat om infrastruktur her og hisset og derfor synes jeg
for at rejse en debat om infrastruktur
er jo mange måder vi kan diskutere infrastruktur på
og derfor må jeg også sige at jeg måske finder det en lille smule besynderligt
præcis er det her hjørne som forslagsstillerne
ikke rigtig er sat så meget finansiering af til selve
så foretrækker vi at hele eller i hvert fald dele af projektet
ikke tilfældet her hverken hele eller dele
herunder udvidelsen af etapen syd om
og også skaffe den nødvendige finansiering til det
kan pålægge regeringen at udarbejde en anlægslov som der lige nu ikke er afsat penge til på
det jeg lige har sagt er på vegne af venstre konservative folkeparti og
om hvis man er en del af
så har man jo de prioriteter man har i sådan en forhandling det er den ene del
jo et flertal i folketinget fuldstændig frit for at pålægge regeringen hvad som helst
bygge jernbaner eller motorveje eller noget som helst
kutyme at når man laver en anlægslov
om et konkret anlægsprojekt som der efter vores opfattelse ikke er anlægsfinansiering til
jeg antydede i mit oprindelige indlæg at vi har en prioritet der handler om at
nogle af de krav og nogle af de ønsker
tidspunkt fremlægger sin
har regeringen jo gjort sig mange tanker
set ikke ved at at vi synes at der er nogle
især motorvejsprojekter rundt omkring
i landet som der er et udtalt behov for og så må jeg mane til en lille smule tålmodighed fordi regeringen jo på et tidspunkt kommer med en plan for hvordan man fremadrettet ser på investeringsbilledet for infrastruktur i
set bare den at der nu også er et udtalt behov for at
lad os nu se hvad regeringens infrastrukturplan kommer til
også er nogle initiativer og nogle projekter som
retter sig imod den kollektive trafik og dem der bruger den kollektive trafik og har behov for at bruge den
vi jo alle sammen både herre karsten hønge og jeg
kan garantere herre karsten hønge for at jeg også har mange prioriteter i forhold til det område hvor jeg selv bor og måske også
der rækker ud over hvad regeringen måske på et tidspunkt kunne være villig til at afsætte af penge til af infrastruktur i den del af landet hvor jeg kommer fra
et beslutningsforslag hvor der efter min opfattelse ikke er nogen finansiering
var det sådan set at regeringen kørte lovgivning uden
om den lovgivende forsamling og det er lige præcis det herre rasmus prehn
regioners ministeriers og statslige institutioners og statslige virksomheders administrative arbejde med ligestillingsredegørelserne og
lige så godt slå fast med det samme at det bakker
ikke mindst fordi en lang række aktører på området igennem tiden har gjort opmærksom på at deres ligestillingsredegørelser har en begrænset
har ministeriet jo også gennemført en hvad der på moderne kommunikationsnydansk kaldes en interessentundersøgelse og den undersøgelse viser bla
at redegørelserne skaber og det er jo godt nok en grad af opmærksomhed omkring ligestillingsarbejdet men den viser også at relevansen og måske mest af alt anvendeligheden ikke modsvarer det
forekommer de altså sådan helt overordnet noget
derfor har regeringen så taget det her initiativ til at modernisere og forenkle ligestillingsredegørelserne så de faktisk bliver relevante for de offentlige aktørers reelle arbejde med ligestilling her foreslår man så bla
og ikke om der er formuleret en ligestillingspolitik og begrundelsen er jo den helt enkle at de færreste offentlige myndigheder faktisk har én samlet
være tæt på umuligt at skabe et
bare nogenlunde ædrueligt overblik når der så spørges til kommunernes ligestillingspolitik til eksempel regeringen foreslår desuden at forenkle redegørelserne så de krav der ikke opleves som relevante for offentlige offentlige myndigheder
ophæves og endelig så lægges der op til at indberetningerne fremover sker hvert tredje år fordi arbejdet med at fremme ligestilling kræver langsigtede og vedvarende indsatser og at det derfor er mindre relevant at udarbejde og tage stilling til
det tre årige interval sikrer samtidig at der mindst en gang i hver valgperiode
ved at der er blevet regnet på at det er en gang i hver valgperiode faktisk tages politisk stilling
til ligestillingsarbejdet og det synes jeg sådan set er relevant jeg tror at vi kommer noget længere med ligestillingsarbejdet hvis vi lytter til de relevante aktørers opråb om at ligestillingsredegørelserne har haft en begrænset effekt
på den baggrund kan jeg sige at venstre støtter lovforslaget her
det her er i virkeligheden et spørgsmål om at sætte fokus på det der er vigtigt nu har jeg selv slået mine folder
det tror jeg er meget mere relevant også for de beslutningstagere der sidder rundtomkring i regioner og kommuner at de bliver målt
er ikke så bekymret som som høringssvarene giver udtryk for
til en debat i sidegemakkerne det der er væsentligt for mig
rent faktisk bliver målt på det man siger at man har tænkt sig at gøre og det tror jeg egentlig både på det her politikområde og på mange andre politikområder er den bedste måde
politisk besluttende organer ude i
at man bliver målt på det man siger at man har tænkt sig at gøre
skulle vende tilbage til udgangspunktet for for debatten her så er det jo et lovforslag fra regeringens side som handler om ligestillingsredegørelserne jeg skal bare høre ordføreren
helt konkret mener
redegørelser har bidraget til ligestillingen
mere er en administrativ byrde end det er et bidrag
dem der sidder og arbejder med det her vi andre du og jeg
dem der sidder med fingrene nede i materien der siger at det mere er en
sig selv jeg skulle egentlig bare høre ordføreren hvordan han forholder sig til det der eu direktiv der er på vej i forhold til
ministeren men måske i særlig grad ordførerne for et generelt set godt samarbejde om om ligestillingen i danmark
indtil nu også allerede illustreret ikke enige om alting men jeg synes
der er om hvordan vi bedst muligt fremmer
i virkeligheden gerne starte min tale for jeg mener det er helt afgørende at vi har et godt og konstruktivt samarbejde på ligestillingsområdet helt på tværs af politiske skel jeg synes vi skal stå sammen om
bekæmpe chikane og diskrimination og vi skal sammen gøre hvad vi kan for at
alle oplever frihed til netop deres forskellighed ligestilling handler for mig om at alle skal have friheden
kunne leve det liv man nu engang vælger
leve uden at opleve diskrimination og forskelsbehandling
jeg også glad for at pilen overordnet set peger i den rigtige retning på ligestillingsområdet for vi er kommet langt med ligestillingen i danmark
stolt af at vi kan bryste os af at være et af de mest ligestillede lande i hele verden den redegørelse vi debatterer i dag mener jeg også er et tydeligt billede på den store indsats som alle folketingets partier sammen gør på ligestillingsområdet
hendes forgængeres aktive indsats for at vi kommer endnu længere på det her område men der er selvfølgelig
stadig væk kampe der skal kæmpes og derfor bakker jeg også fuldt op om visionen i redegørelsen om at alle skal have lige muligheder for at deltage i samfundet og udfolde deres potentialer og talenter at alles ressourcer skal i spil
ingen skal opleve diskrimination på grund af køn seksuel orientering eller kønsidentitet i selve redegørelsen
ligger man jo ikke på den lade side der præsenteres
en og halvtreds indsatser der
og det første indsatsområde om rettigheder og frihed for den enkelte er for mig det helt grundlæggende for det handler nemlig om hvordan vi bedst muligt værner om vores fællesskab vores samfund
bekæmpe vold i nære relationer og
er et af de områder som har fyldt meget på mit
og det er selvfølgelig ikke godt nok at antallet af kvinder der har været udsat for fysisk fysisk partnervold er på samme niveau som det var i to tusind og fem
det er tankevækkende at antallet er steget blandt mænd og det synes jeg ikke vi kan være tjent med jeg synes det er en af de allerstørste udfordringer vi har på ligestillingsområdet samtidig
har været inde på den mest udbredte form for partnervold en rapport fra vive har vist at knap fire ud af hundrede kvinder og en ud af hundrede mænd har været udsat for psykisk vold fra en nuværende eller en tidligere partner og vi skal simpelt hen blive bedre til
er jeg også glad for at de relevante ministre tager problemet enormt alvorligt og at der lægges op til en bredere vifte af tilbud på voldsområdet i forlængelse af vores satspuljeforhandlinger og i forbindelse med den seneste voldshandlingsplan
og ni og tredive om at indføre en selvstændig bestemmelse i straffeloven om psykisk vold og jeg er overbevist om at det er det helt rigtige skridt på vejen
fysisk og psykisk vold i straffeloven vi ser også en udbredt grad af psykisk vold i nogle etniske minoritetsmiljøer hvor
de atten til ni og tyve årige minoritetsetniske kvinder oplever at hensynet
familiens ære betyder alt eller meget for hvad de må i deres hverdag
det kan og skal vi selvfølgelig ikke acceptere i vores land hvor den personlige frihed er selve grundpillen i vores samfund vores fællesskab
også mere grundlæggende tale om at vi har at gøre med borgere som ikke er velintegreret i vores samfund
også glad for at regeringen med et relativt bredt flertal sætter så massivt ind i forhold
meget i vores diskussioner både her i salen i medierne på mit skrivebord og for den sags skyld også igen uden at skulle
også glad for at ministeren nu blandt andet iværksætter en kampagne rettet mod unge som skal skabe debat om omgangstone kønsstereotyper digital dannelse og respekt på sociale medier i det hele taget
er helt grundlæggende for vores samfund at alle skal behandles lige uanset
alle skal kunne leve deres liv frit i tryghed med den kæreste eller den partner de ønsker og med det kropsudtryk eller det kønskarakteristikum de nu engang
personer er jo ressourcestærke mennesker som lever deres liv frit eventuelt med børn og arbejde og et aktivt fritidsliv
er desværre også en række undersøgelser som peger på at den her gruppe af mennesker i højere grad er i risiko for mistrivsel end den øvrige del af
her skal vi selvfølgelig også hvis regeringens lovgennemgang viser at man med fordel
smøget ærmerne op i bestræbelsen på at ændre lovgivningen alle skal som
nævnt have lige muligheder for at udfolde deres potentialer som redegørelsen også konstaterer uanset køn kønsidentitet seksualitet etnisk oprindelse religion hudfarve og så videre
mennesker som oplever at blive mødt af en mur en begrænsning eller en fordom på grund af deres forskellighed fra
fortsatte konstruktive arbejde
med eksterne organisationer virksomheder og med civilsamfundets mange organisationer og interessenter
når han siger at
skal baseres på samtykke og frivillighed men så kan der være og
nogle nogle juridiske ting som man bliver nødt til at
men helt overordnet er jeg fuldstændig enig med statsministeren når han siger at seksuelt samkvem skal være baseret på samtykke
og han er i øvrigt også formand for
jeg ved ikke hvad det er for en konkret sag men helt generelt vil jeg sige at jeg tror at det med at få flere kvinder i bestyrelser
i virkeligheden kan være en klar fordel for deres egne kommercielle interesser hvis det er sådan at de har sammensat en bestyrelse som nogenlunde afspejler den befolkning som virksomheden er en del af men jeg fornemmer lidt at der ligger
jeg vil ikke bruge lovgivningsredskabet i forhold til at diktere hvem der skal sidde i private virksomheders
vejen enig med den socialdemokratiske ordfører i
noget her jeg er ikke interesseret i at røre ved det som vi kan definere som barsel altså det
der er af orlov lige omkring
fødslen men jeg synes egentlig godt at man kunne tale positivt ind i hvordan
forældreorlov eller rettere sagt hvordan er det man i udgangspunktet fordeler den
vi stædigt må holde fast i
være forældrene selv der ligesom fordeler
forældreorloven og de midler man kan få til det
noget af det som ordføreren var inde på var de de der forskellige snitflader der er mellem forskellige kategorier ordføreren nævnte selv at han var privilegeret i kraft af at være
og måske knap så privilegeret
kvoter i bestyrelser skal der kun være kvoter for mændkvinder
om og måske endda stille som en eller en form for ultimativt krav at man i private bestyrelser også skal kunne kvotere på
sager som jeg tror har dannet baggrund for at dansk folkeparti har rejst den her forespørgsel
konstatere at der er et behov for at
vi kigger spørgsmålet om autorisation af psykologer efter i sømmene som lovgivere har vi naturligvis et ansvar for at vi gør hvad vi kan for at danskere har behov for at gå til psykolog kan gøre det trygt
den danske psykologstand
i dag er det jo som ministeren også var inde på muligt at få en autorisation og når man så som borger går til psykolog
har man jo mulighed for at orientere sig via psykolognævnets hjemmeside i forhold til hvilke psykologer der er autoriserede så kan det jo være at
forespørgerne lægger så op til at ministeren foretager en stramning af lovgivningen og iværksætter en ændring
har været synes jeg egentlig som udgangspunkt at det er lidt fristende at slå til og sige den er købt men jeg tror også at der er nogle spørgsmål vi bliver nødt til at stille os selv inden vi griber til
nu har vi gjort vores altså er der reel tryghed forbundet med
bliver nødt til at stille sig selv når man går ind i
yderligere tryghed man så giver for det andet synes jeg man skal stille spørgsmålet vil en autorisationsordning
et lidt voldsomt indgreb i forhold til de psykologer som arbejder på andre felter end i hvad man vel kan definere som den direkte
for det tredje og det var fru liselott blixt vel i
synes jeg at vi bør kigge lidt dybere
allerallervigtigste i forhold til de her spørgsmål
klagemuligheden hvis man vil gøre noget som er sammenligneligt i forhold til det man kan i sundhedsvæsenet
vi skal arbejde videre med området og vi skal holde skarpt øje med at der sker noget derfor også glad for at ministeren
redegørelse for erfaringerne med autorisation
også glad for at regeringen vil kigge på spørgsmålet om en sundhedsfaglig autorisation til psykologer i forbindelse med den samlede handlingsplan for psykiatrien
fem og tyve for det er altså en vigtig debat det
og jeg ser frem til at vi på baggrund af
lidt bredere analyser af hensigtsmæssigheden i sundhedsfaglig autorisation af psykologer kan træffe nogle beslutninger på et
er det ret afgørende at vi får tænkt hele vejen rundt selvfølgelig for psykologernes skyld men men også
de klienter der er ude i det ganske
at de også kommer til at opleve en en reel tryghed ved at gå til psykolog derfor støtter vi
op om den fremførte vedtagelsestekst og
er vigtigt at slå fast at i nogle af de her meget meget grelle sager
en autorisationsordning ville have gjort hverken fra
men men for at svare på spørgsmålet det vil vi gerne være med til
at kigge ind i og så tror jeg det er enormt væsentligt
hvordan klageadgangen egentlig
er behov for at der er hjemmesider der skal gås ordentligt igennem og at hele det der system skal kigges efter i sømmene så
kan man så få lov til at praktisere videre
i brug fremadrettet i forhold til de hersens spørgsmål om hvem der kan bedrive og hvem der ikke kan bedrive psykologbistand i det her land så det
ønskede at forbyde alle alle offentlige ansatte at bære religiøs
imod det beslutningsforslag og det gjorde vi jo blandt andet
fordi det var vores vurdering at forbuddet var et udtryk for forskelsbehandling og ikke muligt at gennemføre inden for rammerne af menneskerettighedskonventionen og for den
inden for rammerne af grundloven nu ønsker dansk folkeparti så at afgrænse forbuddet så det
målrettes offentligt ansatte med direkte
religiøse symboler og beklædning kan være et udtryk for
negativ social kontrol altså undertrykkende med andre ord og det skal vi selvfølgelig bekæmpe men jeg tror
ikke at et forbud er løsningen og i hvert fald ikke et beklædningsforbud derudover deler jeg
nødvendigvis den opfattelse at religiøse symboler og beklædning er noget man agiterer med
agitation er jo noget der foregår typisk gennem ord og handling og her skal borgerne
sidst men ikke mindst rejser forslaget en række juridiske problemstillinger som ministeren allerede har redegjort for og på den baggrund
deres virke i forhold til borgere er et problem med den beklædning de har på helt uagtet hvad det er for en type af beklædning
må man selvfølgelig diskutere det men der skal jo være noget proportionalitet i det her
det skal jo udgøre en problemstilling i forhold
skal servicere
martin henriksen har for den her debat har jeg svært ved at se venstre sådan
man plejer jo at løse sådan nogle ting i mindelighed ude på de enkelte institutioner og ude på de enkelte hospitaler så det har
set rimelig tiltro til at man kan finde ud af ude på hospitalerne så har
jeg vil gentage det fru karina adsbøl lige ridsede op som handler om hvad lovforslaget egentlig indeholder det
i mine indledende bemærkninger men det har fru karina karina adsbøl gjort så fremragende
godt eksempel på hvordan vi sådan gradvis og step
kan fjerne unødigt bureaukrati og administrative barrierer ved
fjerne nogle krav til sagsbehandlingen altså til processen på børne og ungeområdet når kravene ikke ses som absolut nødvendige i forhold til sagens oplysning eller for den støtte der eventuelt skal skal iværksættes alt i alt
eller for den sags skyld sagsbehandleren til at komme i mål og finde fælles løsninger
også glad for at relevante aktører generelt
tager positivt imod lovforslaget i deres høringssvar
kommunernes landsforening for at komme med de her
handle på de anbefalinger så vi kan komme længere med fælles mål om afbureaukratisering og afskaffelse af unødvendige dokumentationskrav
ikke er helt i mål endnu med afbureaukratiseringen men jeg synes dog alligevel at vi
tredive om ophævelse af adgangen til at fastsætte regler om anbragte børn og unges egenbetaling
set enig med fru karin
styrke deres personlige kompetencer
at tage et ansvar for eget liv og for den sags skyld også hvis man skal svinge sig helt op
samtidig mener jeg også personligt at
mærke at de bidrager til samfundet ved at have et arbejde det kan give de unge øget trivsel generelt
års tid siden men inden vi traf
beslutningen er jeg også blevet fortalt
nærmere på størrelsesforholdene i anbragte børn og unges
sprængte banken ved at imødekomme de gode intentioner i beslutningsforslaget og det gjorde vi så mildest talt ikke ministeren igangsatte en undersøgelse
der skulle belyse kommunernes praksis for opkrævning af egenbetaling og den viste
at det kun var femten af de ni og firs
besvarende kommuner der opkrævede egenbetaling at reglerne er komplekse og ressourcekrævende at administrere og at kommunerne har forskellig praksis for hvornår de vurderer at det er relevant at opkræve egenbetaling og så viste det sig at hvis man fjernede muligheden for
også glad for at vi blandt satspuljepartierne blev enige om at gå videre med det her initiativ og sørge for at børn og unge der har en indtægt fra fritidsjob eller formueafkast ikke kan afkræves egenbetaling i forbindelse med en anbringelse derfor støtter vi
på baggrund af en lang proces iværksat
at fru karin nødgaard har en principiel pointe
den enkelte unge hvis man ikke ændrede lovgivningen sådan som vi nu gør
valgene jeg vil da godt starte med at understrege at det i hvert fald i min optik
funktionsevne og det er der jo god grund til hvis man kigger på både de eksempler der har været fremdraget
det er et område som er præget af stor variation blandt borgerne men jo også af et hav af nyudviklinger særlig
teknologiske løsninger
understrege at vi i venstre naturligvis bakker op om at borgere med funktionsnedsættelse
selvfølgelig får de hjælpemidler som de har
for selvfølgelig skal borgernes unikke muligheder men jo også unikke udfordringer veje tungt i beslutningen om tildeling af hjælpemidler
må jeg så også understrege at
er glad for at vores regler på området i dag jo i virkeligheden allerede imødekommer de balancer der ligger i kommunernes pligt til
at vægte det bedst egnede i forhold
til pris altså det har ministeren
redegjort for samtidig finder jeg det også vigtigt at kommunen
også min klare forventning at kommunerne lægger et stort og vigtigt arbejde
til den enkelte borger dermed ikke sagt at at der ikke kan ske fejl i kommunernes vurderinger
at borgerne har muligheden for at klage til ankestyrelsen hvis de er uenige i kommunens afgørelse så jeg synes i virkeligheden at selv om jeg
set godt kan forstå intentionen i det forslag
synes er nødvendige hensynet
på den ene side og hensynet til ressourcerne
kan venstre ikke
bakke op om sfs beslutningsforslag
er det sådan set lidt en kalkering af den retstilstand vi i forvejen har
på det her område så så jeg ser egentlig heller ikke
at forslagsstillerne grundlæggende vil gøre op med den måde
vi styrer den offentlige sektor på og styrer det her område på nemlig at
kommunale vurderinger af kvalitet i forhold
vi har indrettet det her system på og det vi så kan gøre her fra
er at sørge for at der er de tilstrækkelige klageadgange og at der er korte ventelister
enorme forventninger til herre morten
det radikale venstre og det er jo
et interview som fru sofie carsten nielsen gav
helt tilbage i slutningen af maj måned
lidt en opfølgning på mine to partifællers spørgsmål og der afviser fru sofie carsten nielsen
de socialdemokratiske tanker om skattestigninger
helt generelt vil stå ved om jeg så må sige det som herre morten
partifælle på daværende tidspunkt mente om
opfattelse og står ved det som hans partifælle sagde før