syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
vi har vel ikke nogen præcis dokumentation for omfanget men jeg har forstået det sådan også på de bemærkninger der er til beslutningsforslaget at det betyder at der er en del forældre
her er afskåret fra ferie det kunne være
at få belyst hvor stort omfanget er jeg vil sige
helt enige med med forslagsstillerne i at det vil være rigtigt at rette op på den mangel der er i bekendtgørelsen
de pågældende børnefamilier som alle andre
børnefamilier har man kan jo sige at det er en enkel sag
ikke engang ændre lovgivningen så derfor kunne det jo klares når når vi når frem til andenbehandlingen
bemyndigelse i lovgivningen til at ændre på bekendtgørelsen så på den måde er
det der kan være vanskeligt har jeg forstået er jo så økonomien
muligt at foretage en realistisk vurdering af hvorvidt der vil være flere eller færre offentlige udgifter forbundet med at skabe hjemmel og så videre
når vi har drøftet handicaplovgivning at svaret på
ændringer hvad enten det nu har været dansk folkeparti eller måske på en god dag enhedslisten
og det er jo noget skidt hvis vi lovgiver på den måde for jeg kan på den ene side godt forstå at der er et behov
en regering for at vide hvad pokker det koster når vi vedtager forslag i folketinget men når man ikke kan få svar på hvad det koster så er det på den anden side helt urimeligt at det skal komme borgerne til skade at vi ikke er i stand til
ikke komme regeringen til gode at man ikke kan svare på hvad det koster her må det komme borgerne til gode og derfor
støtter vi fuldt og helt det forslag der ligger
vi synes det ville være rigtig godt hvis vi kunne få ændret bekendtgørelsen
det ikke muligt så håber jeg virkelig at det svar vi nu har fået
de pågældende borgere kan simpelt hen ikke være tjent med
meget sympatisk forslag
alle børn og unge får lige muligheder for at deltage i i kulturelle og
læser det sådan at det skulle være særdeles veldokumenteret
regelmæssig deltagelse i fritidsaktiviteter har en positiv indvirkning
meget store antal børn vi i dag oplever
er der jo helt åbenlyst brug for initiativer som kan gøre noget ved
det der påpeges her nemlig at en relativt stor gruppe af unge ikke deltager i fritidsaktiviteter jeg synes
ikke mindst det er bekymrende at der angiveligt er flere tusinde børn som er afskåret fra
ikke har råd til at betale for børnenes deltagelse vi synes også at
vi synes det er en god idé at indføre klippekortordninger til fritidsaktiviteter
kan være en rigtig fornuftig model at
adgang til en meget bred vifte af aktiviteter også så
som som særlig appellerer til
er en fornuftig model til gengæld
i en forsøgsperiode for at drage erfaringer det har jeg også
kan være fornuftigt nok men generelt kan vi være bekymrede ved ved sådan nogle nogle puljekonstruktioner
så egentlig gerne at det var muligt ude i kommunerne generelt at operere
de de ønsker mens andre skal have mulighed for at prøve sig frem som sagt
så vil jeg sige at at jeg kan tilslutte mig de bemærkninger som nogle ordførere har
kommer vi ikke langt det er ikke fordi vi har
at vi har den opfattelse men det har vi ikke men jeg har bemærket
puljen også kan blive så begrænset når den skal deles mellem otte og halvfems kommuner
er mit ærinde men jeg tror godt at vi kan risikere at det her bliver bliver for småt
rigtig godt om intentionen vi er helt med på at der skal kigges på det her
den sikrer det som ordføreren
så vi kan generalisere det og så synes vi at
i kommunerne det der er opfundet en gang behøver vi jo ikke nødvendigvis
socialdemokratiet for at rejse debatten om
mennesker med handicaps mulighed for at tage en erhvervsuddannelse der er i dag alt for mange mennesker med handicap der ikke har
en kompetencegivende uddannelse eller er i gang med en jeg tror at der
hvorfra vi ved at voksne med handicap generelt har
borgere uden handicap og når det gælder personer med vidtgående handicap
der relativt langt flere der ikke har en uddannelse særlig grelt
her kan vi se at det i aldersgruppen
ved at manglende uddannelse har store konsekvenser
beskæftigelsesmulighederne for personer med handicap
det har stor betydning for den enkeltes mulighed for få et godt og meningsfyldt arbejdsliv men jeg synes også
at det jo også handler om at give mennesker med handicap et langt bredere livsperspektiv i forhold til de pågældendes sociale liv
deltagelsen i vores demokrati
samfundslivet i det hele taget hvor vi ved at muligheden for
at agere i samfundslivet bliver langt stærkere når man har en uddannelse med i bagagen
samfund en vigtig forpligtelse til at sørge for at mennesker med handicap kan uddanne sig på lige fod med andre det er faktisk også en forpligtelse der følger af vores tiltræden af fns handicapkonvention
synes jeg det her er værd at nævne at det jo
har stor betydning at børn og unge med handicap
at kunne uddanne sig videre her ved vi at der desværre er
er der skåret i mange børns muligheder for at få specialundervisning det slår ikke mindst blot for at nævne et eksempel igennem for elever med
som går i almindelige klasser der ved vi fra indtil flere undersøgelser der er lavet af landsforeningen autisme
for den gruppe af elever derfor synes jeg det er rigtig vigtigt at vi også i debatten omkring muligheden for at tage en erhvervsuddannelse har fokus på folkeskolen
det er rigtig vigtigt at der er en god specialpædagogisk støtte det er vigtigt at der stilles de nødvendige hjælpemidler til rådighed
støtter i enhedslisten varmt det forslag
jens henrik thulesen dahl refererede til om om
til de elever der tager en erhvervsuddannelse og vi er også helt enige i at der skal peges på mulighederne for at når man
tid i i sin praktiktid
skal der være en mulighed eller en rettighed til at blive kompenseret økonomisk alt i alt synes jeg det er opløftende at
da man gennemførte den bekendtgørelsesændring der fjernede bestemmelserne i bygningsreglementet
niveaufri adgang til nybyggede enfamiliehuse så på den måde er det jo
ikke noget sf har opfundet ud af den blå luft
i stor udstrækning genindførelse af regler som indtil for ganske nylig var gældende og det synes jeg jo er værd at bemærke når
i i store træk en en tilbageførsel
kan huske meget af debatten jeg kan
at vi havde et et interessant samråd med boligministeren hvor
fik gevalia men også nok skulle
jeg synes jo man må se det sådan at vi skal sørge for at det også er en værdig tilværelse at det det at man har lige adgang det der er ligestilling i et samfund
uden at skulle bæres rundt har uhindret adgang
til enfamiliehuse
uenige med med regeringen i den her sag og derfor synes synes vi også at det er
selvfølgelig skal vi da ved nybyggeri sørge for at der er god tilgængelighed for mennesker med bevægelseshandicap det er klart at når man kigger på den eksisterende bygningsmasse
der skal være niveaufri adgang overalt
jo som bekendt heller ikke det forslaget går ud på
jeg tror handicaporganisationerne så udmærket har beskrevet det
vi får tilpasset hele vores boligmasse sådan
at det ikke kun er et spørgsmål om at de personer der bor i den pågældende bolig
skal have god adgang
kommer til det er klart at
er blevet nævnt med børnefødselsdagen der skal holdes og der kan nævnes rigtig mange eksempler på hvor vigtig boligen er for det sociale liv
skal det jo være sådan at også mennesker der har et bevægelseshandicap kan komme nemt og uhindret frem endelig vil jeg sige det jo diskuteres og jeg betvivler ikke når ministeren siger
ministeren får en rådgivning der siger at det vil være i overensstemmelse med fns
at artikel ni i handicapkonventionen
hvad det indebærer her men intentionen i handicapkonventionen er der jo ikke skyggen af tvivl om
vi synes i enhedslisten det er et rigtig godt forslag som sf har
rigtig mange børn og unge der trives med tilværelsen jeg håber vi kan sige at langt de fleste gør det
det kan være en hverdag der er præget af utryghed det kan være stress det kan være angst det kan være depression og desværre kan vi se af trivselsmålingerne at der også er
oplever at være ensomme i i deres hverdag årsagerne til det flere ordførere har allerede været inde på det tror
en tidlig barndom have oplevet at vokse op i en familie der har været præget af udsathed
under den ene eller den anden form
også udspringer af den hverdag
i vores uddannelsessystem de lange skoledage er
og de problemer det kan give i forhold til
i fritiden men men derudover har vi jo over en længere årrække set en udvikling i i uddannelsessystemet hvor præstationskulturen fylder stadig mere og mere og
man kan sige at begrebet klassekammerater
hvor elever bliver tilbageholdende med at hjælpe hinanden
der kan være en bekymring for at række fingeren op og
danske gymnasieelevers sammenslutning
men som dog ikke desto mindre sagde at hver tredje gymnasieelev der svarede var bange for at række hånden op fordi de var bange for at svare forkert og få ringere karakterer
hvor man kan sige at frygten
fylder mere end lysten til at eksperimentere og prøve noget nyt der er for mig ingen tvivl om at
stadig flere test prøver og karakterkrav
et pres og en mistrivsel
mange børn og unge i vores uddannelsessystem
der er store dele af vores sundhedspersonale der er dygtige forskere center
for ungdomsforskning i aalborg og og mange andre
så der er allerede i dag en meget stor viden på det her område og der er rigtig mange der i deres hverdag handler aktivt for at afdække forebygge og håndtere problemerne alligevel synes jeg det er en god idé
hvor der sættes grundigt fokus på børns trivsel ikke bare
enig i de bemærkninger der har været om
skal vente på en kommission jeg oplever bare ikke at der er nogen som helst modsætning mellem det at få et kommissionsarbejde hvor man kan fordybe sig og hvor man kan arbejde på tværs og så det at understøtte andre initiativer
i i regi af folketingets
i modsætning til ideen om en kommission hvor vi får belyst problemstillingerne i en bredere sammenhæng
kan gøre os klogere og give os
hvordan vi kan sætte bedre ind i en samlet indsats der kan sikre børn og unge større trivsel så alt i alt tak for
et godt forslag fra sf vi kan støtte
ikke er ensbetydende med at vi gennemfører revolutionerende ændringer men snarere små justeringer af
løbende har vores arbejdsformer og forretningsgange til debat især hvis det kan give anledning til at forbedre rammerne for den måde vi drøfter politik med hinanden på og skabe en større åbenhed og en større
for enhedslisten er det ikke mindst vigtigt at
for interesseorganisationer foreninger og
derfor vil jeg sige at vi er generelt kritiske over for hastebehandlinger hvor der dispenseres fra
og vi synes derfor det er udmærket at der kommer lidt mere fokus på det problem sådan at vi at vi får en årlig udarbejdelse af en redegørelse
hvor de almindelige procedureregler ikke er blevet anvendt vi synes
også det er en uskik at der i for stor udstrækning
gennemfører forskellige forsøg som
også lige sige at der er områder hvor vi i enhedslisten har været en smule
det ene har været i forhold til fremrykning af fristerne for fremsættelse af beslutningsforslag
hvis der havde været en tilsvarende bestemmelse i forhold til
jeg vil også godt lige knytte et par bemærkninger til de ændringer der sker omkring samrådene
ændringer af rammerne for afholdelse af samråd har det været vigtigt for os at der ikke blev foretaget ændringer i forretningsordenen der på nogen måde begrænser mulighederne for at anvende samrådene til at komme til bunds i sager
derfor vil jeg godt her understrege at vores tilslutning til de vejledende tidsrammer for samrådene sker med den klare forudsætning at de vejledende retningslinjer
kan fraviges hvis spørgeren udtrykker ønske om det og vi noterer os i den forbindelse at der er en fælles opmærksomhed på at såvel udvalgene som samrådsspørgsmålene er forskelligartede og at det i
helt specifikt nævnes at der ved samråd af for eksempel seks syv timers varighed bør indlægges pauser når jeg nævner det
er det ikke fordi vi i enhedslisten synes at lange samråd i sig selv har en kvalitet det synes vi på ingen måde men vi synes det er rigtig vigtigt
understrege at der hvor behovet er der skal muligheden også være til stede med de bemærkninger
enhedslisten tilslutte sig ændringerne af forretningsordenen og jeg skal hilse fra kollegaerne
at det lykkedes at stoppe regeringens forsøg på at lade pensionsalderen stige
nu har debatten rejst sig igen her hen over sommeren for
fra næste år stiger pensionsalderen jo helt konkret derfor vil jeg godt høre om
ikke er sådan at kritikken den nye kritik har gjort indtryk på fru mette frederiksen
at der kan gives tilsagn om at socialdemokratiet vil arbejde for
der lige præcis ligger en aftale og den kritik der rejses er
jo også en kritik af de aftaleparter
et ønske om at det bliver muligt frit at forhandle efter et valg hvis
af de almindelige forligsregler og dermed ikke kunne forhandle frit med enhedslisten og andre partier om at ændre aftalen jeg vil derfor høre er det ikke sådan at socialdemokratiet gerne vil frigøre sig
sf og alternativet om i fællesskab at lave en ny aftale
udsatte boligområder ikke skal møde børn der hvor de bor men faktisk skal et andet sted hen og gå i daginstitution opnår man dermed ikke nøjagtig det modsatte af det ordføreren var inde på nemlig at børn skal mødes i de
at børnene ikke skal gå i dagtilbud der hvor de bor hvis de bor i udsatte boligområder
også godt høre helt konkret er det sådan
at ordføreren mener at det her kommer til at betyde at man lukker institutioner i de udsatte boligområder og hvis man lukker dem kan ordføreren så ikke beskrive
når børnene fra de udsatte boligområder ikke længere kan gå tæt på hvor de bor hvad bliver så konsekvensen når de rykker ud i de nærliggende institutioner
så vil de jo også støde på tredive procent
til alle andre forældres er der ikke dermed
af deres retssikkerhed og af deres ligestilling en indskrænkning af friheden til at vælge hvor man gerne vil bo en indskrænkning af retten til at bestemme hvor man vil have sine børn i dagtilbud og en indskrænkning
hvilke institutioner de kan indskrives i med det lovforslag vi behandler her sker der en indskrænkning af forældrenes mulighed for at vælge en daginstitution
deres nærområde hvis de bor i et udsat boligområde det står i en
bemærkelsesværdig modsætning til at folketinget for bare fire en halv måned siden vedtog en generel styrkelse af forældrenes ret til at ønske en bestemt plads i en konkret daginstitution de tusindvis af forældre der bor i
få konsekvenser for et sammenhængende forløb for det enkelte barn i tilknytning til nærmiljøet det vil give problemer for forældrene der for manges vedkommende vil få længere transporttid som
ikke kan udnyttes og institutionerne
det vil være problemer der i den grad vil virke selvforstærkende
tiltrække børn hvis forældre bor uden for de udsatte boligområder og tilsvarende vil det være vanskeligere at fastholde og rekruttere pædagogisk uddannet personale og ledere for de berørte boligområder
en udhuling og lukning af institutionerne i nærområdet naturligvis betyde at det bliver mindre attraktivt at bosætte sig
massive kritik der er blevet rejst mod forslagene har gjort indtryk på i det mindste nogle af de partier der står bag forslaget når kl
og forældrenes landsorganisation og børnerådet alle er bekymrede over det her forslag så burde det få forslagsstillerne til alvorligt at overveje om ikke de er kommet fuldstændig på afveje enhedslisten vil stemme imod
navneforbistringen i fællesskab
at at vi har daginstitutioner der i størst mulig omfang giver mulighed for at vi møder hinanden på tværs af sociale skel og på tværs af etnicitet
at kommunerne går jeg ud fra
arbejder meget intenst med at finde ud af
institutionerne i udsatte og alle mulige andre boligområder så jo vi synes det er vigtigt at der gøres noget men vi mener ikke at man løser opgaven ved tvang og straf
at få en mere blandet sammensætning i institutionerne
mener jeg det er rigtig vigtigt at vi prøver at gøre nogle af de institutioner hvor der er rigtig mange børn fra udsatte boligmiljøer
så attraktive som muligt ved at vi højner deres kvalitet ved at vi satser på sociale normeringer
pædagogisk uddannelse så jo vi kan gøre rigtig meget for at løfte kvaliteten i uddannelserne og også gøre institutioner
i de områder særligt attraktive men at tvinge børn væk derfra
hvis man forringer sin egen mulighed
at det er vigtigt at vi får blandede boligområder
man derfor skal gøre det attraktivt for mennesker at
flytte ind i de udsatte boligområder mener ordføreren så at det gør det særlig attraktivt
forhånd så at sige afskriver sig muligheden for at få en daginstitutionsplads der hvor man bor gør det det mere attraktivt eller gør det det mindre attraktivt
at vi får blandede børnegrupper i vores vores institutioner hvordan kan det så være at de radikale har accepteret at der skal være en tvang hvis man bor i et udsat boligområde til ikke at få sit barn i en daginstitution
tvinge forældre der bor uden for områderne til at sætte deres børn i
betyder det ikke at man lægger hele
fritages for at være med til at løse integrationsopgaven er det ikke en usund måde
mange mennesker der bor i de udsatte boligområder når de oplever at
fået en styrket ret til selv at bestemme men lige præcis fordi
til at vælge tror ordføreren ikke at
få en oplevelse af at lovgiverne faktisk fremmer integrationen
men når lovgivningen nu er skruet sådan sammen at der i de udsatte boligområder
hvad der i øvrigt også gælder i alle andre institutioner
af dem der nyindskrives hvordan forestiller ordføreren sig så overhovedet at det vil være muligt at indskrive syv børn uden for de her områder for hver tre der bliver indskrevet fra området når det er sådan
man har lavet nogle visitationsbestemmelser så man reelt ikke kan visitere
institutioner i de her områder men når man kigger på tallene
institutioner som ligger i de udsatte boligområder efter de tal som som ministeriet har opgivet
øvrige institutioner derfor vil jeg godt høre er det sådan
sf vil kræve loven genforhandlet hvis der begynder at lukke institutioner
institutionsdrift i de udsatte boligområder
som man gør med dispensationsmuligheden ministeriet må have lavet et overslag over
at der er en form for smertegrænse hvor man siger
i et obligatorisk læringstilbud hvis man flytter til ja
er det pludselig ikke i barnets tarv længere at være i et obligatorisk læringstilbud
tarv ikke ud fra en faglig vurdering af barnets behov men alene
det så ikke en fuldstændig forfladigelse af begrebet barnets tarv og en fuldstændig ophævelse
fornuftig faglig vurdering af barnets tarv
livssyn som jeg ved ordføreren har
ikke meget meget indgribende at vi som samfund skal bestemme hvorvidt forældre skal sætte deres børn
os et ansvar hvorfor skal vi så kun påtage os et ansvar over for
hvorfor er det ikke sådan at der ligger en faglig pædagogisk vurdering til grund for at man skal foretage
at det alene handler om hvor den pågældende borger bor er det ikke en underlig måde at vurdere ansvaret på
træder på det frihedsideal som man ellers så energisk har påberåbt sig
politiske debat om de indgreb man foretager over for borgerne i de almennyttige boligområder som regeringen har stemplet som
udsatte
ikke bare tale om en forskelsbehandling når det gælder forældrenes muligheder for at få en daginstitutionsplads
åbenlys forskelsbehandling og jeg tænker at det må være nærmest utrolig grænseoverskridende for partier der bryster sig af at
liberalt livssyn skal samfundet virkelig bestemme om
børn i dagtilbud alene fordi
ikke ud fra for eksempel en faglig vurdering af barnets tarv jeg tror
formentlig alle partier her er enige om at at dagtilbuddene kan spille en
partierne bag lovforslaget når
kulturchefforeningen som jo er
at man med forslaget risikerer at skabe modstand mod institutionerne
kan undergrave mulighederne for at etablere et tillidsfuldt samarbejde mellem forældre og personale som vi alle ved er fuldstændig vitalt hvis den pædagogiske indsats skal bære frugt
tilgang til forældrene virker også uforståeligt i betragtning af at familierne i de udsatte boligområder jo allerede i dag i meget høj grad
i notater fra socialministeriet at når det gælder de tre fire årige
er andelen af børn der går i dagtilbud faktisk større blandt børn i de udsatte boligområder
ligger den og balancerer på nogenlunde samme niveau og så er jeg helt med på at når vi kigger på andelen blandt de en årige
søgningen til dagtilbuddene mindre i de udsatte boligområder og det erkender vi i enhedslisten er et problem som vi er nødt til at gøre noget ved vi mener bare at det man skal gøre
at man skal styrke sundhedsplejen som er den mest geniale institution
til den her arbejdsopgave vi skal styrke daginstitutionernes opsøgende indsats og så skal vi højne institutionernes kvalitet blandt andet ved
gennemføre sociale normeringer der giver et særligt løft både normeringsmæssigt og i forhold
mængden af personale
jeg synes det er rigtig ærgerligt at partierne bag forslaget her
i stedet for at bruge det til at gennemføre en offensiv forebyggende indsats
i kommunerne er ministeren ikke bekymret for
når man pludselig oplever at vurderingen af det ikke længere afhænger af en faglig vurdering af det enkelte barn
er det ikke nedbrydende i forhold til tilliden til vores
lovgrundlag for det nationale center for undervisning i natur teknik og sundhed som blev oprettet for snart ti år siden da det
i lighed med socialdemokratiet det radikale venstre og sf ikke støtte den
vi tilkendegav dengang fra enhedslistens side at vi generelt støttede op om initiativer som styrkede naturfag og naturvidenskab men at vi ikke kunne støtte det konkrete forslag på grund af den
finansiering der var på det givne tidspunkt
nationalt naturfagscenter og det er mit klare indtryk at der udgår rigtig mange gode initiativer og projekter fra centeret
er noget betænkelige ved den
sammenfletning der er af offentlig og
kinney møller videncenter i sorø og i øvrigt
er blevet berørt i debatten men det er nu engang sådan at vi i enhedslisten ikke har det fjerneste imod at udskyde revisionen og se hvordan
det bevæger sig videre med det her og så tage stilling
har vi ikke stærke følelser for det men umiddelbart
vi med den evaluering der er lavet og i og med at der ikke nogen praktiske erfaringer
samlet ændringer på to forskellige områder som dybest set ikke har nogen anden sammenhæng end at begge dele er ændringer af
til det første der handler om kommunernes adgang til at etablere integrerede biblioteker
kan komme til at bane vej for en reduktion i antallet af
i hvert fald i et enkelt af høringssvarene at det kan betyde at
kan vi jo se at biblioteksforeningen i deres høringssvar
vurderer at forslaget kan give muligheder for at fastholde
og længere åbningstider lokalt så vi synes egentlig at der kan være grund til at være i tvivl
man rammer rigtigt med det her forslag vi har jo rundtomkring i landet set ualmindelig mange biblioteksnedlæggelser og vi har altså en bekymring for om det her kunne bane vej
fra høringsparterne er
der drejer sig om oprettelse af
talentklasser i i musik er er
den foreslåede ændring indebærer jo at der åbnes for særlige adgangskrav til endnu et af
hvor optaget gøres betinget af at eleverne har særlige musiske
alle elever har ligeværdig adgang til skolens fag og ikke kan risikere at blive mødt af sorteringsmekanismer på baggrund af elevernes særlige særlige talenter
over for at der lægges op til det her forslag man kan sige
skal være på samtlige klassetrin fra fra børnehaveklassen
at der kan blive tale om både særlige optagelseskrav og særlige optagelsesprøver
kan blive mødt af særlige optagelsesprøver i forhold til det her spor man kan sige er det en stor katastrofe at man har det nej men vi synes det er et skråplan at som sagt endnu et fag bliver
og kan begrænses med optagelseskrav og optagelsesprøver
dem der leder de kommunale skoleforvaltninger fraråder
og mener at det vil være skadeligt at indføre
sprogprøver i børnehaveklassen
ordføreren at alt hvad der er af ekspertise på det
det er jo sådan at har man gennemført tre sprogprøver og ikke har bestået så kan man
og det er jo så teknisk set konstrueret sådan for ellers ville det være grundlovsstridigt at det skal foregå i børnenes ferie men men synes herre mattias tesfaye ikke at det er meget
et sidste forsøg på at forhindre at de dumper til sprogprøverne
det ikke et fuldstændigt skråplan i forhold til det at have et gratis
at undervisningsministeren
blande sig nærmest ned i detaljen
i dag er det sådan efter loven at at ministeren kan pålægge en kommunalbestyrelse at lave en en handleplan
usædvanlig ignorering af den kompetence der ellers ligger i kommunerne
venstre har den opfattelse at der skal være ret frie rammer på på de frie skoler og derfor er det blandt andet
at man ikke kan pålægge de frie skoler at gennemføre
er fritaget for de nationale test
sprogprøver i i børnehaveklasserne
friskolernes frihed men vil ind
og detailregulere også på det område
lovforslaget her er jo et i en række
de såkaldte parallelsamfundsaftaler i lighed med de øvrige aftaler
indledes lovbemærkningerne med et ønske om et danmark som bygger på frihed retssikkerhed og ligestilling og så stiller man i øvrigt en lang række forslag som trækker i
jeg synes det er meget betænkeligt at lovforslaget har til formål at gennemføre lovændringer
fastlægger særlige regler for bestemte grupper af elever alene fordi de går på skoler med mere end tredive procent elever med bopæl i udsatte boligområder
markant forskelsbehandling af en stor gruppe elever i vores folkeskole som stilles alt andet end lige
helt urimeligt pres lige fra første færd når de starter deres skolegang det er et pres som
imod sin hensigt forslaget om
fremstår som en ualmindelig dårlig idé når man lytter til dem som har
og er helt tæt på skolernes hverdag børne og kulturchefforeningen som jo er
advarer i deres høringssvar mod de nye obligatoriske sprogprøver som
de direkte vurderer vil have en betydelig negativ effekt
ikke træffes ud fra en generel vurdering af elevens sproglige niveau men med den samlede elevgruppes bopæl som et afgørende kriterie
sproglige stimulering og udvikling der finder sted ved at være sammen med jævnaldrende kammerater og venner og danmarks lærerforening
vurderer at forslaget er til skade for lærernes arbejde med at skabe kvalitet i undervisningen
helt grotesk
kan købe sig til ekstra undervisning i sommerferien betal fem hundrede kroner om ugen og så hjælper vi dit barn igennem så hun ikke dumper i børnehaveklassen men kan gå videre
første klasse og som det fremgik af dialogen under herre mattias tesfayes oplæg
ligger uden for folkeskolen men der er dog en fuldstændig tæt sammenknytning mellem de
der ligger i folkeskolen og det at indføre en
deltagerbetaling som jeg synes er utrolig betænkelig og slet ikke forstår at partierne vil bevæge sig ind på
der er altså helt generelt manglende lydhørhed over for
manglende lydhørhed der også går igennem i forhold til indgrebet over for de frie skolers frihed en manglende lydhørhed i
forhold til de alvorlige konsekvenser det vil have at indføre økonomiske sanktioner mod forældrene for forældrene for forslaget indebærer jo ikke bare at forældrene skal betale for ekstra sprogundervisning
er der efter vores opfattelse tale om et forslag der vel først og fremmest er drevet af signalpolitik men som desværre langt fra kun får den symbolske karakter
alvorlige negative konsekvenser for mange elever og for mange skoler
vi diskuterer altså elever i børnehaveklasser på skoler hvor mere end tredive procent af eleverne bor i et boligområde der har været på listen
sprogprøve hvorfor er det at det er ens postnummeradresse som gør at man skal op til en sprogprøve
jeg synes jo ministeren ofte
man nu mener at det har så fantastisk en betydning for det at løfte børns sprog og jeg er jo enig i
skal satse på ja jeg kan simpelt hen ikke forstå det og efter min opfattelse
ministeren har svigtet den saglige og faglige tilgang til det
offer for en ren symbolpolitik i stedet for at holde fast i at når vi skal vurdere børns uddannelsesbehov
skal det gøres konkret i forhold til det enkelte barn så skal det ikke være sådan en massekonstruktion
at have fire børn som har bevæget sig igennem folkeskolen
alle fire var det sådan at da de nåede børnehaveklassealderen
at bestemme hvorvidt de skulle af sted sådan er det ikke længere
det kan man ikke længere
ministeren gør det slet ikke noget indtryk på ministeren når vi kan se fra undersøgelser
halvdelen af landets indskolingsledere
siger at tre ud af tyve børn kommer for tidligt i skole virker det ikke som om med den måde man håndterer det her på
set meget enig i det skal vi ikke have men når der nu her i forslaget er
efter en dialog med den skole
mener vi alligevel ikke at vi kan overlade det til forældrene selv at træffe beslutningen
skabe flertal for forslaget her i den her samling er er det så socialdemokratiets opfattelse at et nyt flertal i folketinget
anvende den ret de har til selv
undervisningen og på den måde
opfylder undervisningsforpligtelsen ja så kræver det jo at den ene af forældrene som udgangspunkt bliver hjemme et år
hvis man er villig til at give afkald på et års indkomst fra den ene af forældrene
at det så på mange måder er en formel frihed men faktisk ikke
en reel frihed for de forældre som ønsker deres barn i folkeskolen for de er jo dermed også afskåret fra
selv nødt til at løse problemet
hvis man helt uden at være i dialog med de fagprofessionelle
jeg synes det er rigtig betryggende med en sådan dialog men men hvor går det efter ordførerens opfattelse
lige knap syv og fyrre procent af alle landets indskolingsledere siger at de vurderer at tre
ikke er skoleparate tyder det så ikke på at der
men tre ud af tyve er dog alligevel mange det er i femten procent af alle tilfælde at kommunerne tilsyneladende har begået
ved at påtvinge forældrene at deres barn skulle starte tidligt er der ikke et eller andet galt og hvor går
sig pludselig at i takt med at kommunernes økonomi blev presset så skiftede den faglige vurdering til to år og ti måneder og året efter til to år og otte måneder så var der pludselig en ny faglig vurdering
når der er kommuner der har budgetteret med
er nul børn som skal have skoleudsættelse er ordføreren så ikke enig i at der er noget der tyder på at der er et så voldsomt
økonomisk tryk på det her system
bevidst eller ubevidst at træffe beslutninger som er økonomisk dikteret og som
trygge hverdag i børnehaven barnet skal sige farvel til de kendte voksne
er så at sige tvunget til at give slip på de tætte relationer
er så afgørende for
det kan være svært men heldigvis
spændende voksne hvis barnet vel at mærke er klar til at starte i skole hvis det ikke er tilfældet
enhedslisten mener at det er så utrolig vigtigt at vi har
vi kan konstatere at der er rigtig store forskelle på kommunernes praksis og der er
ikke ret mange der sådan med hånden på hjertet er i tvivl om at økonomien spiller en fuldstændig afgørende rolle
forekommer i hvert fald meget lidt sandsynligt
alene skulle bero på faglige vurderinger når den ene kommune har fire til fem gange flere
skoleudsættelser end den anden og når vi samtidig kan se at omkring halvdelen af landets indskolingsledere vurderer at tre ud af tyve
de startede i børnehaveklassen
at vi på den baggrund må sige økonomien
i helt urimelig høj grad
den faglige vurdering af hvad der er er barnets tarv når det er sådan
for kommunerne det er sådan at omkostningen ved at have
er væsentlig mindre end udgiften til en børnehaveplads og derfor
hvor man forudser at om to år
afsætte penge til udsættelse af børns skolestart der kan man i kommunens budgettal aflæse at nu vil alle børn være skoleparate
af alternativet alene udtrykte flere ordførere sympati for forslaget sådan som vi også
men afviste at støtte det fordi det var vigtigt at en beslutning om skoleudsættelse blev truffet i en tæt dialog
var ikke medforslagsstillere men jeg synes synes sådan set at de argumenter der kom fra en række ordførere dengang
at det er rigtig fornuftigt at vi har dialogen jeg synes forældrene skal have en meget høj grad af selvbestemmelse men det er fornuftigt at de i en så vigtig beslutning har
med med ledelsen og det pædagogiske personale i børnehaven og med skolens ledelse det er sund fornuft til gengæld
forvaltningen man træffer beslutningen så skal det være en beslutning der træffes af de enkelte forældre
det kunne lyde som om forhåbningen om at vi får det vedtaget i den her samling er svundet noget efter har hørt de første indlæg her til gengæld har jeg en forhåbning om at
der kunne dannes et flertal som tilgodeser at det ikke længere er økonomien der skal være dikterende men at det er den faglige vurdering der afgør
bliver givet til forældrene og at forældrene på den baggrund i sidste ende har retten til selv at træffe
må sige at jeg kunne nærme mig lidt irritation over at det næsten bliver fremstillet som illegitimt
at det sådan set kan være godt for dialogen at al politik ikke føres alene i forligskredsene men
i folketinget for et års tid siden til vi behandler det i dag er der sket det at hvor vi for et års tid siden kunne sige at det nok var tvivlsomt at et sådant forslag
tyder det på i dag at vi har en samlet opposition der har en vilje til at ændre lovgivningen efter
ordføreren ønsker sig men vil ordføreren ikke anerkende
spillet en vigtig rolle i forhold til at udforme politikken på
læringsplatforme og elektroniske tavler og for lidt om hvordan
uddannelsesudvalg i et indlæg på danmarks lærerforenings hjemmeside for nogen tid siden kritikken af
været usædvanlig massiv jeg tror med rette
det kritiske blik der har været der
det har faktisk fundet sted rigtig mange andre steder
vores uddannelsessystem jeg vil derfor godt sige tak til dansk folkeparti
beslutningsforslaget om at foretage en undersøgelse der kan danne grundlag for udarbejdelse af en
for digitalisering i vores uddannelsessystem jeg synes
ud over det der ligger i forslaget giver en rigtig god anledning til at få rejst en
og skal udgøre et væsentligt element i et
moderne uddannelsessystem men fordi der er brug for en debat om hvordan vi politisk kan sikre bedre rammer for udviklingen og hvordan vi kan sikre ikke mindst en aktiv inddragelse og indflydelse
til blandt andet de tusindvis af medarbejdere der arbejder med de forskellige digitale læremidler
og systemer i hverdagen
fordi det på den ene side kan forekomme som om
digitaliseringen på nogle områder foregår
for tilfældigt og for ustruktureret men vil jeg også sige på den anden side
kan få det indtryk at udviklingen foregår så at sige alt for planmæssigt
foregår efter en plan der ikke nødvendigvis er udarbejdet af de offentlige myndigheder
ud fra planer der er formet i
hvis fornemste opgave er at sikre en optimal indtjening
virksomhedens undervisningssystemer handel med
it baserede undervisningssystemer er jo i dag blevet en gigantisk
kigge på hvordan vi undgår
at hele digitaliseringen af området ikke finder sted i kraft af en markedsstyring fra private virksomheder men at vi får styret digitaliseringen ud fra demokratiske beslutninger
det skal integreres i i hele vores vores uddannelsessystem det synes jeg er
at digitaliseringen går hånd i hånd med besparelser på uddannelsesområdet så
ikke bliver brugt i rent besparelsesøjemed og jeg synes der
underviserne og deres organisationer så vi kan undgå
medfører en standardisering af undervisningen
på folkeskoleområdet hvor lærerne har oplevet en negligering af deres
digitalisering anvendt til en standardisering af undervisningen
enhedslistens og dansk folkepartis vurdering når vi sådan kommer et spadestik dybere i det her det tror jeg der kan være men det
jo i givet fald komme an på
og vi synes som udgangspunkt at det vil være fornuftigt
at lave en undersøgelse der kan danne udgangspunkt for en national strategi jeg vil sige
med ressourcernes omfang
om vi ikke hellere skulle lave en undersøgelse
den aktuelle situation og mere fremadrettet
særdeles positive over for forslaget og vi ser frem til at diskutere det nærmere i
jeg har den opfattelse at vi måske mange steder kan komme til at ligge under for en evidenstænkning
hvad der virker og hvad der ikke virker derfor vil jeg også sige at et af de punkter der
de forskellige digitale indsatser bedre skal kunne sammenlignes og måles
et af de steder hvor jeg vil sige at her har vi måske et sammenstød
det kan jo blive en debat om
undersøgelse hvordan vi skal bruge den hvordan vi kan bruge den som et afsæt til at diskutere vores forskellige opfattelse af hvordan digitaliseringen skal foregå så jeg tror bestemt at der vil være nogle nuancer der jeg er bekymret for en for stærk evidenstænkning
det vil ikke forhindre os i at støtte at der laves en undersøgelse
fælles formuleringer min første bemærkning var bare
et særligt sandhedssøgende formål med at finde lige præcis den rigtige måde at anvende digitaliseringen på så tror jeg vi kommer ind på et fejlspor hvis vi derimod aktivt
der har gjort sig mange erfaringer både positivt i forhold til hvordan det kan spille sammen med deres fagprofessionalitet i måden at håndtere undervisningen på
ratificerede fns handicapkonvention
og jeg tror det er meget vigtigt at vi erkender at det ikke er nok at der formelt er lige adgang hvis der ikke er den nødvendige støtte hvis der ikke er de rigtige hjælpemidler hvis der ikke er den fornødne ekstra tid
lige adgang til uddannelse men ikke reelt
andel af personer med handicap der har en erhvervskompetencegivende uddannelse end personer uden handicap og det som jo er særlig alvorligt og som jeg også har noteret mig at dansk folkeparti
har skrevet i deres oplæg med de otte og tyve punkter
vi sammenligner med tallene fra to tusind og elleve faktisk er færre handicappede
gået tilbage med med andelen af borgere med handicap der har en uddannelse
kigget de otte og tyve forslag grundigt igennem og
skulle der være et enkelt sted
vil jeg sige at vi jo havde en del debat om det forslag som vi behandlede fra fra socialministeren om
diskrimination af mennesker med funktionsnedsættelse
at vi havde fået rimelig tilpasning med i forslaget og vi havde en en idé som vi i øvrigt delte
med med dansk folkepartis ordfører på området at kunne vi ikke få rimelig tilpasning skrevet ind
bestemmelse kunne vi måske
det på uddannelsesområdet så skulle der blive plads til et punkt ni og tyve på
kunne det måske være det men ellers
jeg skal hilse fra alternativet og sige at de også støtter forslaget skulle debatten gå den vej at
vi naturligvis også gerne støtte at der bliver lavet
en beretning som som fremmer
titusind flere praktikpladser på erhvervsuddannelserne det er et rigtig godt formål med trepartsaftalen for det svarer sådan cirka
desværre til det antal unge som i dag står uden en praktikplads vi har
de tidligere behandlinger vi har haft af følgelovgivning
af trepartsforhandlingerne tilkendegivet at vi
vi har sagt at vi principielt er tilhængere af
en økonomisk model der belønner de arbejdsgivere arbejdsgivere som
at løfte uddannelsesopgaven når vi til gengæld opkræver et forhøjet bidrag
fra de arbejdsgivere som ikke løfter en en rimelig del af uddannelsesansvaret
er i stand til at løse praktikpladsproblemet det gælder både i forhold
hvor vi har vores tvivl om
at man faktisk får etableret det nødvendige antal praktikpladser og vi er
også stadig meget betænkelige ved den model man har lavet med fordelsuddannelser og dimensionerede uddannelser vi har også kunnet høre signaler på det seneste fra erhvervsskolerne
har ført til et meget kraftigt fald i søgningen og det har ført til at der står en række pladser tomme på erhvervsskolerne så der er altså noget i konstruktionen som som jeg er overbevist om
til til at se nærmere på der er jo fastsat en deadline her med udgangen af to tusind og atten for hvor mange praktikpladser
ekstra praktikpladser når vi når udgangen af
hvilke initiativer der derudover er behov for at tage flere
af mf kollegerne har allerede nævnt spørgsmålet
om uddannelsesklausuler og andre initiativer og jeg tror ikke
til at gøre det alene men vi kan
så skal jeg hilse fra de radikale eller hvis jeg skal være helt ærlig
herre mattias tesfaye der skulle hilse fra de
af mulighederne for at få specialpædagogisk bistand når man uddanner sig det skal naturligvis være sådan at elever der har behov for specialpædagogisk støtte
vil jeg sige at vi undrer os over at lovforslaget indeholder nye bestemmelser om reglerne for tegnsprogstolkning på uddannelsesområdet ikke fordi vi ikke anser det for utrolig vigtigt at der er den bedst mulige adgang
tegnsprogstolkning for døve borgere
offentlige omtale af det misbrug der er sket af tolkeordningen en medieomtale der også er fortsat
i dag igennem en periode været en ret intens debat om hvordan der findes en hensigtsmæssig måde
organisere hele tegnsprogstolkeområdet på man kan sige at det er
en relativt kompleks opgave at finde en organisationsform hvor det bliver muligt at tilgodese alle døve borgeres behov for tegnsprogstolkning når vi er i en situation hvor der kun er omkring to hundrede og halvtreds
tegnsprogstolke i hele landet findes der ikke
hurtigt føre til at der bliver en meget uhensigtsmæssig
irrationel anvendelse af ressourcerne på området og som samtidig kan være med til at øve et tryk og forringe de løn og arbejdsvilkår
gør sig gældende for tolkene efter enhedslistens opfattelse står vi derfor med en en relativt alvorlig risiko for at vi i løbet af nogle ganske få år komme til at se en akut mangel
det var rigtig fornuftigt at regeringen iværksatte en tværministeriel undersøgelse altså nedsatte
som skulle undersøge hele tolkeområdet desto underligere forekommer det os faktisk at man
som man selv har sat i gang fra regeringens side men her lægger op til et lovforslag på undervisningsområdet som
en isoleret løsning uden sammenhæng med tolkeorganiseringen på beskæftigelsesområdet på sundhedsområdet på det sociale område
tegnsprogstolkning det fremgår også
der er meget forskellige bemærkninger vi kan se at nogle af de helt centrale aktører på området
faktisk advarer mod at gennemføre forslaget uafhængigt af den samlede organisering på området jeg skal ikke
det bliver ikke i dag gå ind i en nærmere overvejelse om hvordan
sådan en organisationsmodel skal se ud det er umiddelbart min vurdering at den ikke bør se ud sådan som det foreslås
fornuftigt at man
aftalen som som andre ordførere har nævnt skal vi gøre
i forhold til den specialpædagogiske støtte
det nu særlig fornuftigt at vi her og nu går ind og lovgiver på tegnsprogstolkeområdet så jeg vil opfordre ministeren til at trække den del ud
skulle der ikke være en umiddelbar imødekommelse af det
samle et flertal som beder ministeren afvente at der kommer en samlet løsning på tolkeområdet jeg skal hilse fra alternativet og sige at de deler den opfattelse
for herre orla hav har bedt mig hilse fra de radikale
at vi nu udvider den specialpædagogiske bistand hvordan de radikale
forholde sig til tegnsprogstolkeområdet må de videre begivenheder
tale at der er andre problemer på gymnasierne end elevfordelingen det er jo et synspunkt det er svært at bestride og jeg vil sige at forslagsstillerne
ministerens tale her og ageren i øvrigt at ministeren faktisk ikke opfatter at elevfordelingen i sig selv
så er det selvfølgelig heller ikke nemt at søge efter løsningerne er det rigtigt forstået at ministeren reelt ikke opfatter at der er tale om et problem med
at ministeren mener at der er mange andre problemer der skal løses
råber på en løsning derfor kan
undre mig over hvad alt det analytiske arbejde
faktisk ikke skal ændres på elevfordelingsmekanismerne og hvis der ikke skal det hvad har ministeren så helt konkret tænkt sig at tage af initiativer for at imødekomme de
kommer fra landets elever lærere og rektorer
den skævvridning der er sket i elevsammensætningen vil ministeren gøre noget konkret eller vil
at ordføreren kan bruge al sin taletid på at lovprise ideen om at indføre
fordi det kan fremme mangfoldigheden
vil godt bede ordføreren om at forklare det en gang
fald huske vores melding til det
baggrund er det virkelig rigtigt hvis man ikke også kan sortere efter etnicitet så ønsker man ikke
om forslaget
det vil være en afledt virkning vi ikke vil være kede af vil jeg sige i
så hænger det jo sammen med at det har været diskuteret i et år og at der ingenting
ordføreren skulle angive et tidspunkt hvor der skulle ligge
en en minister bør gribe ind allerede nu i forhold til kapacitetslofter og andet
skal det efter vores opfattelse have virkning i to tusind og tyve vi er helt indstillet på at drøfte hvornår vi kan skubbe datoen
for ikrafttrædelse af det her forslag
at der bliver givet fem seks syv otte måneder vi skal bare have en deadline der sikrer at vi kan komme i gang i to tusind og tyve men
fra tre fire uger siden
fru anni matthiesen er citeret for at ærgre sig over at der ikke er landet en aftale om gymnasiefordelingen og at ordføreren ønsker en model hvor regionsrådene kan fordele gymnasieeleverne
synes jeg også selv er en skam
at der er grundlag for relativt hurtigt at kunne udarbejde et
det her område ellers tænker jeg så er ærgrelsen i hvert
ordføreren ikke mente der lå et grundlag for at træffe nogen beslutning det jeg egentlig vil frem til er
at der senest fra skoleåret to tusind og tyve kan være nye regler er ordføreren enig i at vi skal have fremmet det her arbejde så vi senest om halvandet år kan have nye regler når
gymnasierne går i gang efter
men at vi skal finde nye løsninger for gymnasierne i landdistrikterne
er ordføreren ikke enig med mig i at vi skal finde en løsning på det her problem
kan træde i kraft senest om halvandet år eller er ordføreren virkelig af den opfattelse at det kan man godt
til om to en halv år eller tre en halv år er ordføreren ikke enig i det haster så meget
bemærkningen om at man kunne løse problemet ved at fastlægge et karakterkrav på syv forstås sådan at så slap man for for mange unge med en anden etnisk oprindelse
holde flere unge med en anden etnisk baggrund ude af vores gymnasier altså svaret er mindre uddannelse til de unge der ikke har en etnisk dansk baggrund er det virkelig liberal alliances svar på de udfordringer
jeg synes vi her har et dilemma
mulighed for selv at vælge sin uddannelsesvej så at sige kolliderer noget med
er ordføreren ikke enig i
vi ikke kan lade gymnasieområdet alene regulere af markedsmekanismer men at vi er nødt til at finde en eller anden vej
at vi indskrænker den enkeltes individuelle ret til selv at vælge
fordi fællesskabets interesser tilsiger
lagt noget vægt på i forslaget her at der skal være mulighed for at finde lokale løsninger det er derfor vi godt vil have det lagt ud i regionerne
er det da egentlig meget fornuftigt at sige at vi har et nærhedsprincip hvor udgangspunktet for den enkelte unge er
man er vokset op sammen med og som man i forvejen har et fællesskab med men der skal også være en vej ud hvis man ønsker en anden studieretning hvis der er særlige personlige forhold
de indlæg der har været i debatten
måske sige at alle debatter
som skal løftes og det er jo et sted at starte at der er en erkendelse af problemet
som bekendt vanskeligere at finde løsninger
det er efter enhedslistens opfattelse et kolossalt alvorligt problem at vi får den her opsplitning af gymnasier årsagerne kan jo være mange men det skyldes i meget høj grad
søger væk fra gymnasier
på vestegnen i aarhus
mindre ressourcestærke miljøer
i høj grad med en anden etnisk baggrund end dansk
for integrationen og jeg er
enig med med alternativets ordfører
den ikkeetnisk danske befolkningsgruppe som særlige syndere
se det men vi kommer ikke udenom at
til den manglende mangfoldighed og ikke bare forringer det mulighederne for at skabe en stærkere
integration og mangfoldighed det er jo også kommet så vidt at det direkte truer nogle gymnasiers gymnasiers eksistens
fra flere steder i landet at nu har det efterhånden fået et sådant omfang at det kan være svært at arbejde
de bemærkninger der har været om at nu skal vi ikke forhaste tingene og nu skal vi ikke sjuske os igennem
som viser sig ikke at være holdbare om ganske kort tid altså problemet er så stort og så komplekst
jeg siger i hvert fald at det er min opfattelse at undervisningsministeren
sige det venligt ikke har gjort meget for at bringe den her proces videre
at jo det skal være markedsmekanismerne der regulerer det her område og at den enkeltes frie valg uanset hvad det har af konsekvenser for fællesskabet
slå til lyd for
er noget forkert men vi er bare nødt til at sige at her er det helt åbenlyst at det det medfører at de markedsmekanismer der så regulerer området gør at vi altså får en
elevsammensætning på mange gymnasier
der tager udgangspunkt i at den enkelte elev
med dem jeg har gået i folkeskole med dem der bor i mit nærområde
en naturlig ting at man uddanner sig der hvor man bor
ikke blive ved hele livet det ville være et ejendommeligt princip på vores videregående uddannelser
at der bestemt ikke er nuancer i i den problemstilling men jeg synes for for de unge der starter på en ungdomsuddannelse er det faktisk