syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
en beslutning der har ændret mange menneskeskæbner tænk at man engang har vedtaget at der skulle være en su så alle uanset hvor de kom
tage en uddannelse tænk at man har valgt at give transportrabat til de studerende
unge mennesker der er utrygge som føler at deres drømme er blevet slukket
nuværende tidspunkt overvejer at droppe ud af den uddannelse de går på så de ikke bliver fanget af den her lov
at tage flere uddannelser og så må man spørge sig selv hvorfor bruger man den her talerstol til det hvorfor vedtager man
bringer det danmark fremad gør det danmark til et bedre sted gør det vores uddannelser stærkere argumentet for
gå fra en akademisk uddannelse og så blive jordemoder en af mine bedste venner
stadig at det er et opgør med den frie og lige adgang til uddannelse noget som vi har været stolte af i mange år noget som socialdemokratiet igen og igen har sagt er vigtigt for danmark men som man nu selv går på kompromis med
en ny uddannelse men siger gudhjælpemig også til folk der selv
godt være at i gerne selv vil lægge kronerne i en fuldtidsuddannelse
kommer jeg til at stille et hav af spørgsmål til det her hvem bliver
der af provenu man siger at tredive procent vil få dispensation er det tredive
vil der komme flere vi kommer til at stille ændringsforslag der skal
skaderne efter det her
det her lovforslag signalerer man jo tydeligt
har vi
ned men jeg
for eksempel åbne op for at private virksomheder kunne tjene penge på at drive en børnehave eller måske drive en skole for eksempel ved at udlicitere det er jo noget man har arbejdet med før for eksempel i sverige
økonomi og indenrigsministeren rigtigt om det er noget finansordføreren for liberal alliance mener man skal gøre i fremtiden og i kommende finanslove altså ligesom indregne et provenu for at udlicitere og lade private virksomheder tjene penge på at passe børn
har taget en uddannelse og gerne vil noget andet det er også dumt fordi det er første gang jeg har oplevet noget så helt bizart det sagde
har måttet anbefale unge mennesker at droppe ud af deres uddannelse
det var konklusionen er vi nået dertil at de lovforslag vi laver herinde skal føre til at unge der er tæt på at være færdige med deres uddannelse skal droppe ud
det forhindrer at retten til at blive klogere altså vi uddanner os vi bliver ældre man finder ud af at det
kompetencer til noget andet det tror jeg har været med til at gøre danmark rigere historisk set er vi blevet rigere når vi er blevet bedre uddannede nu lægger man så et loft over hvor godt uddannede folk kan blive det synes jeg gør os alle sammen fattigere både de unge mennesker
stadig de samme muligheder for at tage en anden uddannelse det siger socialdemokratiet også
ikke den samme mulighed når ens mulighed nummer to er at man skal betale for en uddannelse hvorfor er det ikke det hvorfor er det at vi har kæmpet både i socialdemokratiet og i
på venstrefløjen for fri og lige adgang til uddannelse i danmark det er jo fordi det kun er en gruppe af mennesker der har råd til at betale for uddannelse dem der i forvejen har allermest målet med uddannelse er at løfte nogle af dem der har mindst
det er så det man lægger låg på nu det er det man begrænser så for mig er det her at begrænse den fri og lige adgang til uddannelse for man har ikke de samme muligheder hvis man ikke har den samme indkomst til at betale sig til en uddannelse nummer to og det ved
vi har fået hundredvis af mails det er det lovforslag sammen med kontanthjælpsloftet det
og ikke blive efterladt ude i kulden og så siger socialdemokratiets
uddannelsesordfører fru christine antorini at
må jeg bare sige så kan man selvfølgelig altid tage en krig
fem hundrede unge mennesker rigtig mange mennesker hvis drømme bliver knust og det er ikke sikkert at de mennesker kan betale for en uddannelse nummer
det er ikke sikkert at de mennesker kan tage en merituddannelse
det er heller ikke sikkert at de uddannelser findes som merituddannelser
sammen med socialdemokratiet i historiens løb kæmpet for fri og lige adgang til uddannelse socialdemokratiet er blevet snydt i sommervarmen jeg har faktisk respekt for at man har forsøgt at kæmpe penge
dagpengeaftale det gjorde vi også sammen i regering men alle ved
statsministeren havde en interesse i at finde penge til det og det er socialdemokratiets eget valg at de penge så skulle komme fra et uddannelsesloft jeg troede man havde overset hvor alvorlige konsekvenser det her vil have for rigtig mange unge mennesker
er tilfældet man står faktisk og siger at det er ganske fornuftigt det er ganske fornuftigt at lægge et loft over hvor meget man kan uddanne sig det er ganske fornuftigt at vi nu ændrer modellen så folk i høj grad selv skal betale for uddannelse det overrasker mig
deres uddannelse færdig de har vidst at det her var på vej
vores uddannelse færdig eller skal vi droppe ud
det synes jeg faktisk man er nødt til at tage højde for herinde
har vi gjort masser af gange på uddannelsesområdet men vi har også en tradition for at give noget tid til at omstille sig så man ved hvad det
for et system man man bliver ung i eller
har muligheder i de har ikke haft nogen som helst mulighed for at vide at hvis de
uddannelse færdig så var løbet kørt for dem og løbet er kørt for de mennesker der ikke kan betale selv de har ikke de samme muligheder så derfor er der det her ændringsforslag det
perioden så kan vi diskutere loftet det er jeg sikker på vi også er uenige om men skyd nu lige perioden så folk har en chance for at vide hvad det er der kommer og vide hvad der er der rammer
er blevet vejledt forkert har en mulighed for at vælge om det synes jeg faktisk er rimeligt skal det være et spørgsmål om penge så kommer vi gerne
sikker på at de andre partier også gerne vil men for mig at se virker det til at løbet er kørt
nogle andre områder der er gode
er det strategien vi må da som en samlet opposition anvise en anden vej og sige at
her lovforslag har så mange slemme konsekvenser for de unge mennesker de unge mennesker synes jo ikke det
deres uddannelser men deres drømme bliver jo knust
unge mennesker og derfor har jeg været i tvivl i den her proces men derfor siger jeg også klart nej der skal ikke være mere brugerbetaling i vores uddannelsessystem
stillet et ændringsforslag om at man skulle åbne op for
præcis de unge der kan blive ramt af det her skal
vejen frem er ikke at indføre mere brugerbetaling i uddannelserne og der indrømmer jeg gerne
har været gennem en proces og at jeg
sidde med de unge mennesker som sidder fanget i det her system og sige nej løbet er kørt i kan ikke skifte uddannelse
unge mennesker der så skal benytte sig af den mulighed nogle af de fem hundrede unge mennesker har alle de unge mennesker i ordførerens optik så de samme muligheder for at tage
for at tage
aldrig for sent at vende om og det
skal være mit primære budskab i dag normalt har jeg utrolig meget respekt
har jeg også i dag og jeg synes at man kan have uenigheder på tværs men men uanset
man er fra og hvad man kæmper for så kæmper man grundlæggende for
forskellige ideologiske briller på
hvordan man på nogen mulig måde uanset hvilket parti man er fra kan tænke at det her gør danmark bedre for de kommende generationer jeg har været inde og undersøge
har to uddannelser hvor mange folketingspolitikere der selv benyttede sig af muligheden for at blive klogere fordi man ville skifte spor i livet
set ganske mange det er også ganske mange af dem som kommer til at stemme for
politikere som selv har taget en dobbeltuddannelse og som nu afskaffer den mulighed hvad er det der gør
den rettighed man selv har benyttet sig af
jeg synes man skal bruge den her talerstol til at skabe et
taler sagde at
hun var nået frem til den erkendelse at den største fejl hun
og det forstod hun ikke men hun var blevet vejledt til selvfølgelig at
få måneder tilbage af den og nu fordi hun føler at hun hører til et andet sted fordi der er
er hendes muligheder fastlåste jeg synes ikke det må være sådan at det skal være en fejl at
en uddannelse færdig det er ikke meningen med uddannelse
vi alle sammen jeg er selv ung nogle har børn nogle har børnebørn
altid vælge om jeg tror at det her kommer til at betyde at der vil være så mange flere unge mennesker ude på uddannelsesinstitutionerne der kommer til at gå og konstant være
har været adskillige demonstrationer folk der har sat sig ude foran borgen i fire og tyve timer i seks minusgrader
firstusind underskrifter og indtil videre har det ikke været nok men nu vil jeg så alligevel
dansk folkeparti og socialdemokratiet om det ikke var på tide at vende om på den dårlige
er afgørende for partierne lige nu at man sætter sig sammen efter nytår og finder frem til en ny og smartere dimensioneringsmodel men jeg har godt hørt ordføreren sige det her med
er det samme at dimensionere som det er at lægge et loft over uddannelser men det mener jeg altså grundlæggende ikke det er her taler vi om at fastlåse nogle unge mennesker i en position
hvor man siger nu har du taget én uddannelse og så kan du ikke tage flere
uddannelser der leder til arbejdsløshed
et mindre antal pladser af dem jeg ved godt at ordføreren har en interesse i at prøve at lave en eller anden logik hvor
når det er to fuldstændig forskellige uddannelser vi snakker om
af produktionsskolen fra køge klemmenstrupgård og
værksteder
går på arbejde ligesom de går i skole
leverer et fantastisk stykke arbejde på samme skole er der
er ikke ligesom de andre uddannelser
med til at løfte nogle af de unge
i øvrigt giver produktionsskolerne også masser af kompetencer
politikersprog så at sige at man nu harmoniserer
rabatter på transporten og selv om beløbsstørrelsen får man ikke det samme det viser sig ganske klart i dag og derfor er
hvis man virkelig vil tale om at harmonisere
på de resterende ungdomsuddannelser
bare sige til det her med beløbet og om det betyder noget med de her
over den udtalelse som venstres undervisningsordfører kom med da man spurgte om hvordan
skal få råd til det her med de her markante besparelser på deres levebrød ja
er jo ikke alle der bare kan tage et banklån og er det virkelig
så lad os stemme for det her ændringsforslag så produktionsskoleelever i det mindste får det samme beløb som andre studerende
er det jo en justering af folkeskolereformen
dag og det synes jeg er værd at bemærke idet der har været snakket meget om hvorvidt der er brug for justeringer
der viser vi jo i dag at når noget giver mening at ændre
sådan set ganske fornuftige
vægt på særlig tre emner det første er det her med ordblindhed med forslaget
at elever med læsevanskeligheder kan få en ordblindetest og man giver samtidig forældre retskrav på en ordblindetest til deres børn i fjerde klasse det er rigtig vigtigt
går ud af den danske folkeskole eller som er kommet for langt op
er blevet opdaget at de var ordblinde og det er jo frygteligt for de
de går og tænker hvad er det der er galt med mig eller hvorfor
arbejde lige præcis med det her så er der et forslag om at øge skolebestyrelsernes indflydelse på skoleskemaerne
i hvert fald bliver hørt nu det tror jeg er vigtigt efter at
her skemaer og hvorfor de ser ud som de gør kan det kun give mening at forældrene til børnene
får mulighed for at udtale sig om den del
med større hensyntagen til børnenes fritidsliv når det så er sagt står der jo i høringssvarene at man gerne havde set
givet mere frihed ud til skolebestyrelserne
at veksle skoledagene lidt kortere
flere timer med to voksne vi er nået langt siden vi startede denne folketingssamling eller
efter folketingsvalget skrev vores hyrdebreve om at man kunne veksle dagen kortere jeg tror der var ni og halvfjerds skoler der brugte
over halvdelen af landets kommuner men vi kan godt nå endnu længere vi kan godt lægge den tillid ud og tro på at
som der også er blevet sagt en masse om
en række andre ændringer som de tidligere ordførere også har redegjort for og som vi også bakker op om
bruge lejligheden til at sige at jeg mener at det her skal være den første
det mener jeg fordi jeg synes der er et råb om
at der er flere partier der mener at der er brug for ro om folkeskolen jeg har det sådan
en dårlig idé at lade dem lide i stilhed så jeg vil egentlig gerne opfordre til at det hvis man tror på at man kan skabe ro
ansatte rundtomkring på skolerne og siger at de drukner i dokumentation og bureaukrati skal arbejde videre med
frigør dem hvordan vi frisætter dem det tror jeg
et samråd om lige om lidt tror jeg det giver rigtig god mening at kigge på
vi har sådan set haft den tilgang fra starten at vi synes der var en side
af folketingssalen der ligesom stod og sagde alt med reformen er godt den skal bare have ro og i hvert fald ti år så ved vi om den virker og så var der en anden del af salen som sagde rul hele reformen tilbage vi synes sådan set at meget af det gods som reformen er bygget på at mindske betydningen af
den sociale baggrund og tage udgangspunkt i faglighed at øge samarbejdet mellem lærere og
åben skole er tanker som er fantastiske og som vi stadig skal bidrage til men vi kan også se at der er problemer derude
bedt ministeren om at de ting jeg har nævnt skal komme op på næste møde og jeg også bedt om at der skal være et møde i folkeskoleforligskredsen så jo det kommer bestemt op i folkeskoleforligskredsen hvor jeg håber at dansk folkeparti der også tidligere har sagt at man gerne vil lytte til forældrene og eleverne
at se på om der er brug for justeringer så vil
stået og sagt at man skulle bruge § seksten b mere så det blev lettere at veksle timerne og
det var den daværende minister helge sander der var ude at sige at det kunne han egentlig godt
finde på at fremsætte et forslag for folketinget i den her
går på at åbne mere op for private universiteter for eksempel med udgangspunkt i samme tildelingsmodel som
en minister
al den
bordet når man nu er i gang med en forbedring og en ligestilling hvad der skaber mere tror jeg tillid ude i befolkningen og gennemsigtighed
så ikke går hele vejen det er det jeg ligesom prøver at stille spørgsmål til i dag jeg synes det er godt man ændrer eftervederlaget og jeg synes det er rimeligt at man har et eftervederlag
også et godt eftervederlag fordi politikerlivet er anderledes end andre arbejdsliv og det kan være svært måske efter et langt politisk liv at komme ud i et job
er rimeligt at man har et eftervederlag men også rimeligt at vi nu ændrer det sådan
det giver ingen mening det er ikke rimeligt og jeg synes faktisk at det er godt at man ændrer det nu
man ændrer pensionsforholdene fremadrettet
politikere går på pension samtidig med folkepension men der er så bare de to ting som jeg ikke helt forstår og det
man ændrer folkepensionsalderen hvad der lader til at være en del partier der vil igen
anderledes for politikere hvorfor skal den pension som jeg har nået at optjene i det år jeg har siddet herinde
tidligere end andre danskere kan få deres pension
hvorfor man ikke ændrer på det så forstår jeg egentlig heller ikke hvorfor man ikke gør pensionen opsparingsbaseret så den minder om de pensioner vi har ude på arbejdsmarkedet
optjene den samme livslange pension på otte år som en arbejder kan på et helt arbejdsliv så grundlæggende synes jeg altså at det her er et godt
en klokkeklar forbedring men jeg synes også man burde være gået hele vejen og lavet en total ligestilling
og politikernes pensionsforhold
på seks måneder ligesom
den tidligere behandling er det godt og vigtigt at politikere
både erhvervsliv eller det offentlige kan komme ud og
videreuddanne sig og få et rum til at finde et nyt arbejde derfor synes jeg også
fornuftigt at vi har den dér uddannelsespulje så man kan komme ud som politiker efterfølgende og opkvalificere sig det burde man også gøre i højere grad generelt for arbejdere
mener jeg at det her burde gælde for alle dem som er i den her sal der burde ikke være den her overgangsordning der gør at den pension
første april to tusind og sytten kan man få udbetalt tidligere det må være sådan ligesom det er for resten af befolkningen at
er rimeligt og hvis der skulle komme et ændringsforslag fra herre
sass larsen der handler om at politikere skal kunne vælge den ene eller den anden pensionsform synes jeg at
være værd at tilstræbe at vi har de samme forhold som befolkningen så mener jeg også det har ikke været nævnt at man burde have kigget på det skattefri tillæg
synes det sender nogle forvirrende signaler ud til befolkningen hvorfor skal vi have et skattefrit tillæg hvad er det der gør det jeg
jeg tror at det skattefri tillæg er med til at skabe nogle myter om at vi har nogle meget meget gunstige løn og pensionsforhold så jeg mener at man burde have skrottet det skattefri tillæg og erstattet
man så betalte skat eller en ordning hvor man så fik refunderet sine udgifter fordi jeg mener ville have skabt større gennemsigtighed
vi modtager den løn vi gør
sammen med med
mener jeg at det her er en forbedring og derfor stemmer sf
også med på nogle ændringsforslag som vi synes
for mig at se er det jo netop et udtryk for mistillid at man ikke tror på at den enkelte pædagog kan vurdere hvornår det enkelte barn skal testes
i folkeskolen jeg ved ikke helt om det passer men
fordi sprog og ord er med til at danne vores verden og vores forståelse af verden og er med til at
at aflæse koder så når børn ikke kan det har det altså både faglige og sociale konsekvenser for
er fra rapporten om børns tidlige udvikling og læring der viser at især ikkevestlige børn er bagud på point
er altså stadig flere børn med ikkevestlig baggrund der har det svært når det kommer til sproget
jeg synes at det er rigtig godt at man har mulighed for at sprogteste børn
set enig med alternativets ordfører når alternativets ordfører siger at det meget sjældent giver mening at sprogteste dem allerede i to årsalderen men jeg er egentlig ret glad for at man har udviklet det her lovforslag til at handle om at det er en mulighed
jeg synes netop at det der er rigtig godt ved det her lovforslag kontra den kl melding der er kommet i dag er at det er de enkelte pædagoger og de enkelte fageksperter der kan vurdere hvornår
de børn som pædagogerne vurderer har brug for det og det så viser sig at der er brug for en ekstra indsats så mener jeg at det er en rigtig god idé at man giver dem sprogstimulering at man
jo ikke for sjov det skal det jo fordi børn i et dagtilbud
sociale relationer og i et dagtilbud og det fik vi skrevet ind i
at det her lovforslag var med til at løfte børnenes sproglige kompetencer det er det vigtigste for mig så indebærer lovforslaget også at der stilles krav til private pasningsordninger om at dansk skal være hovedsprog og at de forældre
modtager tilskud til pasning af egne børn skal kunne tale dansk på et tilstrækkelig højt niveau det er mere end fornuftigt
at barnet har alle forudsætninger for at lære det danske sprog ellers mener jeg ikke at man skal have tilskud af den danske stat til at passe sit barn
vi gerne havde set var anderledes i det her det har aldrig været sfs kop te eller hvad man nu kalder det at man skal
for at sikre at børnene kommer i daginstitution jeg tror at det i langt de fleste tilfælde vil være sådan at hvis man
især fordi der ligger i sprogstimuleringen at de får betalt dagtilbuddet og får betalt for sprogstimuleringen
jo netop være med til at give mulighed for at modtage den så det havde jeg gerne
socialrådgivere forældre og pædagoger arbejder sammen i et tæt samarbejde for at finde ud af hvad der er bedst for børnene men også nogle gange for at hjælpe forældrene på vej
lod nogle af vores dygtigste mennesker på det område hjælpe forældrene
kommer det hele af sig selv dernæst
hvis vi vil lykkes med at sikre at alle børn trives og at alle børn får de sproglige kompetencer som de skal have
også nødt til at være dygtige pædagoger der er uddannet ude i daginstitutionerne og
det mangler vi også men det er jeg sikker på at vi får lov til at diskutere ved senere lejligheder men alt i alt opvejer det gode det dårlige ved det her lovforslag og derfor står vi bag
sikre at de skattekroner vi bruger går ud til gode løn og arbejdsvilkår og at der ikke er ethundredetusind kroner i lønforskel
de offentliges og kommunales som vi har set
der er i de private daginstitutioner kan få pension så hvis man ændrede
forhold altså ikke overenskomster
altså vil man acceptere at ansatte der bliver ansat for danske skattekroner går på dårligere løn og arbejdsvilkår end deres kolleger i for eksempel kommunale daginstitutioner vil man acceptere det det er jo faktisk det problem
anerkender ordføreren at det er bedre for danmarks børn at have omgang med uddannet personale både i vuggestuer dagplejer børnehaver og skoler
end det er at have omgang med uuddannet personale anerkender ordføreren at der ligesom er en kvalitet i
og som ikke optjener pension fordi de arbejder privat institution
glad for at høre ordføreren tale om hvor vigtigt det er med uddannet personale i institutionerne uanset hvor det så er der vil jeg bare høre om ordføreren mener
det giver mening i offentlige eller private institutioner at stille krav til de ansattes uddannelse så vi sikrer at det er de uddannede
flere og flere private daginstitutioner
er det sådan set vigtigt uanset om det er på børneområdet eller om det er på skoleområdet eller om det er på bygge og anlægsområdet
ordentlige arbejdsvilkår derfor burde der selvfølgelig have stået i beslutningsforslaget at når vi giver tilladelse til at der bliver oprettet private daginstitutioner lige så vel som vi giver tilladelse til at der bliver
går til projekter og daginstitutioner hvor der er ordentlige løn og arbejdsvilkår
at man så ansatte i private institutioner der
mindre i løn og som ikke fik pension når jeg siger mindre i løn
det sammenlignet med de kommunale institutioner det synes jeg
synes det er værdigt for det enkelte menneske der udfører et stykke arbejde
er unfair konkurrence det er unfair konkurrence for når man
kan man jo ansætte flere og så har man jo
de kommunale institutioner hvor et af de store problemer er at der ikke er personale nok
uddannelse tror jeg at vores pointe var at
derfor vil det jo være et incitament hvis man bare kan presse lønningerne nedad er der også en fare for
det hører jeg heldigvis alle ordførere sige i
er en udvikling vi ikke skal arbejde hen imod
af hvordan vi præcis vil gøre om det bliver med et ændringsforslag eller med et nyt beslutningsforslag eller om vi
til et møde hvor vi forhåbentlig kan arbejde videre med det her men jeg har i hvert fald lyttet mig frem til tre modeller der er den gode model
skal have overenskomstlignende forhold når de ansætter det mener jeg
være et krav i alle de situationer
arbejdsforhold hvor vi bruger skattekroner
som jeg har hørt både socialdemokratiet radikale og måske også nogle andre partier
de her private institutioner er i voldsom vækst og for mange kommunalpolitikere som jo ikke er fuldtidspolitikere
er det her et nyt område så synes jeg det giver god mening at vi herinde fra folketinget laver en vejledning om hvad vi kan stille krav til det kan sådan set for min skyld både være faglige krav som
det er lightmodellen som jeg tror jeg vil forfølge så er der den tredje som er klassikeren
der skal være mere gennemsigtighed men det kan sådan set også være ganske fint
private institutioner så der er forskellige spor vi har tænkt os at
har man ordentlige løn og arbejdsvilkår det
forlader de kommunale institutioner
man også mobning i dag i den seneste trivselsmåling er der så tyve procent af børnene der fortsat føler sig mobbet der er seks og tredive procent af skolerne
ordføreren nævnte dem som ikke bakker
dem som faktisk har antimobningsstrategier dem som ikke har
der bliver mobbet vil da overhovedet ikke blive udsat for nogen kontrol
hvis det er nået så langt at en elev først har klaget til skolen
så klager de videre til dansk center for undervisningsmiljø
dansk center for undervisningsmiljø så vurderer at den
noget mod mobning og udsteder et påbud er det så ikke rimeligt
mobning i danmark og på de danske skoler og det her lovforslag bliver kun bedre af at det også adresserer de store problemer der er med digital mobning
mere komplekst end det har været tidligere det foregår nu ikke kun i skolen det foregår måske i endnu højere grad efter skolen og på facebook og instagram og hvor man ellers bevæger sig som ung i dag derfor er det rigtig vigtigt at vi begynder at tale om det og
igen og igen i dokumentarer i tv programmer hos venner og bekendte hos folk man kender på skoler og hos lærerne
når man hele tiden hører om
er tyve procent af de danske skoleelever der
det mener jeg at vi har en forpligtelse til at gøre noget ved det har man så gjort over nogle gange nu man har
krav om at der skal være antimobningsstrategier på alle skoler
så seks og tredive procent af skolerne der stadig ikke har
bare siger at vi synes det er afgørende at vi tager yderligere skridt i kampen mod mobning
jeg også glad for at børns vilkår børnerådet og skoleeleverne selv bakker op om det
fordi skoleeleverne synes det er en vigtig sag at de har et sted hvor de kan gå hen hvis de føler sig svigtet men det her lovforslag sikrer vi at alle skoler får en antimobningsstrategi vi sikrer at der bliver lavet en handleplan
handleplanen og det står ganske klart i loven skal indeholde
at der bliver tilknyttet en ekstra lærer eller pædagog i udvalgte timer at der er ekstra tilsyn i skolegården at der er fokus på fælles retningslinjer i en klasse og tættere samarbejde med forældrene så den der handleplan er en plan for planens skyld men for elevens
indeholder faktisk nogle rigtig gode elementer
nævnt af dansk folkepartis ordfører giver man kommunalbestyrelsen nogle
skolens ansvar men hvis man ved at der er problemer på den enkelte skole for eksempel fordi den er underfinansieret så må kommunalbestyrelsen sætte ind
godt at man ligesom siger at der
der ikke er én lærer at der ikke er én skoleleder der alene har et ansvar for det her det har vi alle sammen og vi har alle sammen et ansvar for at sætte ind mod mobning
den her klageinstans sådan
dansk center for undervisningsmiljø og hvis en elev og nogle forældre er nået så langt ud at de har klaget til skolen og måske også til kommunalbestyrelsen for så at klage til dansk center for undervisningsmiljø
dansk center for undervisningsmiljø der er eksperter på det her område kigger på den her skole og siger
der er nogle der har svigtet deres ansvar at der er nogle der ikke har lavet den handleplan som de skal så mener jeg det er mere end rimeligt at dansk center for undervisningsmiljø siger kan i så komme i gang skole
give dem en straf lige så snart de er i gang ophæves den straf jo så alt i det her forslag synes jeg handler om barnet
hurtige indsatser det er det vi altid snakker om nemlig de tidlige og hurtige indsatser og det tror jeg faktisk det her forslag kan
jeg vi skal med vores lovgivning jeg noterer mig at både lærerne og pædagogerne og skolelederne siger at det her vil medføre øget bureaukrati og det et udtryk for mistillid
men det giver rigtig god mening at vurdere
over de sidste måneder diskuteret
være voldsomt meget imod de nationale test men det der faktisk
var at sige det jeg siger nu ja vi synes de nationale test er for rigide
der er for mange uhensigtsmæssigheder ved de nationale test men du må for guds skyld ikke
der går op på talerstolen og siger at vi er bange for at teste eleverne
der brug for hvis man skal vide hvor man skal bevæge eleverne hen så hvorfor jeg gerne vil rose alternativet
de forkerte ting og det kommer i sidste ende også til at have indflydelse på undervisningen fordi man lige pludselig underviser hen imod testen
bygger jo på det der sker mellem lærer og elev altså under mødet mellem de to og det synes jeg man mister lidt når man har så stor fokus på test som man har i dag fru lotte rod redegjorde rigtig godt
også flere andre der har de uhensigtsmæssigheder der er
testene har været udsat for mange angreb
se hvad de skulle bruge testene til fordi
været rigtig svært at få resultaterne ud af testene det arbejder man med og jeg hører også rundtomkring at det bliver lettere efterhånden men at der stadig er store problemer med det
der bekymrer mig mest ved de her test og som var det jeg
testene kan på mange måder komme til at virke som et nederlag for barnet især det her med at man konstant sidder og
finder man noget der
jeg godt nok så på mange måder synes jeg vi har en opgave i
ændre den måde vi tester elever på og jeg synes det giver god mening at man gør det frivilligt i en
at man bevæger sig mere hen imod de der læseprøver og regneprøver man havde engang og måske også udvider det til de andre fag
set også fagpersoner sige at man kunne så der mener jeg der ligger et arbejde men det arbejde mener jeg også ligger i forligskredsen og det er jo ikke en overraskelse at jeg mener
stå bag en reform der hvor vi har lavet de store tiltag og ændringer af folkeskolen over de sidste mange år jo er i den forligskreds der er bag folkeskolereformen
og derfor har vi også bedt om det som punkt
er et godt forslag men når sf
det vi nu kan ændre igennem den
det giver mening at sidde i en forligskreds må man jo bare sige at alt det der sker ude på folkeskolerne lige nu uanset om det er understøttende undervisning eller
bevægelse eller nationale test
er kommet til fordi der var nogle partier der satte sig sammen i en forligskreds og valgte at sige det sådan det skulle være og på samme måde mener jeg også at en forligskreds kan være ganske magtfuld hvis man vil ændre
mening at sidde i
ordføreren at danmark har ændret sig og at befolkningssammensætningen har ændret sig og at det betyder et nyt pres
finde den der brændende platform altså jeg har
der er brug for national folketingslovgivning imod de her bederum
er brug for den her nationale lovgivning hvad er det for nogle steder hvor det ikke fungerer for jeg kan ikke se
se hvorfor der er brug for en national lovgivning når det tilsyneladende fungerer godt ude på ungdomsuddannelserne hvad er det
negative sociale kontrol blive mindre med
jeg tror bare det er nogle andre redskaber der skal til så jeg er lidt overrasket over at ordføreren ser den her brændende platform
det der ligger i princippet om selvejende uddannelsesinstitutioner jeg vil alligevel gerne indrømme at jeg
gået og funderet en del over det her forslag især efter at socialdemokratiet meldte ud at de støtter et totalforbud mod
jeg som socialist og det mener
har med mig selv at religion kan være
er det med til at tvinge andre mennesker til noget eller er det ikke og hvad er det bedste værn imod det
kan handle om at sende nogle politiske signaler jeg
debatten i dag har været en af de mest interessante jeg har deltaget i fordi der er blevet sendt mange politiske signaler og fordi
jeg er overbevist om at man godt kan finde lokale løsninger rundtomkring
jeg vil så også sige at jeg synes det
med hvornår religion er med til at
social tvang og hvornår religion
når herre mattias tesfaye siger
det ikke er de signaler jeg har hørt det er ikke det jeg hører ude fra uddannelsesinstitutionerne
hørt at man de steder hvor man synes der har været et problem
mange andre steder har fundet mindelige løsninger for eksempel
meditationsrum og fordybelsesrum hvor folk kan gå hen
hvis det er sådan at der er steder hvor bederum fører til social kontrol
så synes jeg da at vi skal få undersøgt det men
bare ikke hørt fra andre end ordførerne i dag jeg synes det er en rigtig fornuftig vej regeringen går det er ikke altid jeg siger det
er når man sender et hyrdebrev ud hvor man adresserer
det her fordi man netop respekterer at vi har decentrale lokale institutioner men også samtidig tør sende et politisk signal jeg vil gerne komme med nogle anbefalinger til hvad jeg mener der skal være med i det hyrdebrev for jeg synes egentlig det vigtigste overhovedet
at bekæmpe social kontrol og sikre at det ikke finder sted heller ikke ude på uddannelsesinstitutionerne jeg synes bla at der skal stå at uddannelserne skal have en kritisk tilgang til religiøs udøvelse på
andre eller medfører social tvang
bekæmpe negativ social kontrol ikke kun i forhold til bederum men mere generelt for jeg tror også at det vil være noget man skal bruge noget tid på i fremtiden jeg mener man skal kigge på konsekvenserne altså skal man
social kontrol over for andre skal man for eksempel kunne give mulighed for udsmidning eller øjeblikkelig udelukkelse fra bederum eller skal man lukke bederummene ned med det samme jeg synes faktisk det er okay at kigge på
man skal give hjælp til de studerende der har været udsat for social kontrol
være nogle af de ting der kunne være ret spændende at adressere
de andre steder lader til at gå godt så er der så brug for en national lovgivning jeg tror egentlig at ordføreren har ret når ordføreren siger at man ikke bare ringe ud til en rektor
at spørge for eksempel etnisk ung som arbejder
med mennesker der er flygtet fra social kontrol om det er noget de har oplevet
der ikke er noget grundlag der er ikke den brændende platform for at lave et nationalt forbud for indtil videre synes jeg faktisk det
komme med nogle yderligere forslag til hvad man kunne gøre decentralt og hvordan man kunne bidrage politisk til at man arbejdede med det decentralt
noget hvad man gør på de videregående uddannelser
vil bare høre ordføreren om ordføreren ikke mener at det for eksempel betyder noget for den sociale mobilitet at vi har gratis uddannelse
det betyder noget for den sociale mobilitet at vi har en
der gør at man kan fordybe sig i sine studier betyder de to ting for
er rigtig god for jeg mener også at det er en opgave for uddannelsessystemet at bidrage til at øge den sociale
det faktum at den selv samme regering som nu laver det her har været med til at fjerne målet om at uddannelserne skal bidrage til at sociale mobilitet i udviklingskontrakterne for de videregående uddannelser
lidt bedre stemning fordi det er fredag
sadle lidt om i min tale og til ære for uddannelses og forskningsministeren
inden for social mobilitet som jeg tror
den første er at social mobilitet kræver at vi får et mere lige samfund det er ganske rigtigt at vi er et af de mest lige samfund i europa og
har social mobilitet ulighed kommer til udtryk
sport i sundhed og også i vores uddannelsesvæsen
bliver ved med at tænke over det når man laver reformer risikerer vi at det forsvinder nummer to
er forebyggelse i dagtilbud og skoler jeg tror sådan set at dansk folkepartis ordfører har ret når ordføreren siger at en stor del af det der sker både
hvis man sætter tidligt ind nummer tre
et loft over hvor mange uddannelser man kan tage nummer fire
været inde på jeg tror faktisk på
at unge mennesker der kommer fra hjem hvor man
de ikke behøver at arbejde meget ved siden af nummer fem er styrket vejledning for alle elever det bliver rigtig aktuelt på tirsdag når stefan hermann udvalget kommer med deres anbefalinger til hvordan vi kan sikre at
restgruppen får en uddannelse jeg tror at vi kan forbedre vores vejledningsindsats bredt set og jeg tror det
betyde at flere tager en erhvervsuddannelse i fremtiden
at flere vælger rigtigt første gang jeg tror at hvis man vil have flere til at vælge rigtigt
jeg er glad for at uddannelsesministeren selv nævnte stu
stu er netop nogle af dem der har arbejdet rigtig meget med fastholdelse især i starten af deres bachelorforløb ud over den menneskelige værdi der er i at mennesker ikke dropper ud af deres uddannelse af forskellige
det også en rigtig positiv tendens for samfundet når vi sikrer at unge ikke dropper ud af deres uddannelse nummer syv mere feedback nu
en feedbackpulje af regeringen
men jeg synes det er vigtigt i fremtiden at sikre at uanset om man går på en produktionsuddannelse en ungdomsuddannelse eller en videregående uddannelse
kan man få feedback for jeg tror at især for nogle af dem som kommer fra hjem hvor man ikke kan få særlig meget hjælp til sine opgaver eller til hvordan man udvikler sig fagligt
få feedback nummer otte
vi tester børn ti gange i nationale test gennem folkeskoletiden vi tester dem i pisa vi stiller flere og flere krav op gennem gymnasiet man har adgangskvotienter på flere uddannelser der er højere end selve skalaen og i det hele taget
noget for det faglige miljø ude på uddannelserne der var for eksempel en undersøgelse forleden der viste at gymnasieeleverne føler sig lige så stressede som de tyve procent mest stressede på arbejdsmarkedet
for karakterræset og prøveræset og fokusere mere på vejledning og feedback nummer ni
gratis psykologhjælp til unge fordi det koster en formue at gå til psykolog
tyve kommuner startende med min egen kommune da jeg sad som børneudvalgsformand det betyder at unge mennesker der har brug for
snakke og brug for at blive raske fordi de har en psykisk lidelse kan gå gratis til psykolog
en indsats for at kæmpe for at fremme den sociale mobilitet og det kommer blandt andet til udtryk for eksempel i de her udviklingskontrakter hvor man kunne skrive ind som mål
der var ti konkrete forslag til hvordan man kan fremme social mobilitet i det danske uddannelsesvæsen og det vil vi kæmpe for
sociale baggrund
udvikling for folketingets arbejde med uddannelsespolitik og det vil jeg
ungdomsuddannelserne også med henblik på at fremme den sociale mobilitet
ved at lave et socialt taxameter
nordsjælland og har forældre med høj indkomst kan bevæge sig fordi de får undervisning med udgangspunkt i lige præcis det de har brug for så social mobilitet kan jo være mange ting som er helt anderledes end det der sociale eksperiment og derfor synes jeg godt det kan være sammen med faglighed
syddansk universitet og deres optagproces
oplevet at der er ret mange ordførere som er interesseret i at kigge på det der optagsystem
ikke læst det hele endnu men jeg synes ikke det nødvendigvis udelukker ideen om at fremme social mobilitet det kommer an på hvad man ser som en kerneopgave tænker jeg og nu læser jeg bare vedtagelse
debat som vi jo havde for fem minutter siden og der står som det første at folketinget vurderer at det er en central udfordring for uddannelsessystemet at bidrage til at øge den sociale mobilitet
vedtagelse som regeringen selv har tænkt sig at stemme for altså tænker ministeren så ikke at man godt kunne betragte social mobilitet som en kerneopgave for uddannelsessystemet når man laver
betyder for eksempel fri og lige adgang ikke noget betyder suen ikke noget betyder fastholdelse jo jeg har godt
være på bekostning af fagligheden
der findes jo mennesker som kommer fra hjem hvor forældrene ingenting har som har en kanonhøj faglighed som er rigtig dygtige og som bør
det var et godt mål og jeg synes det er sådan at når man laver en kontrakt så overholder man den også men nu er ministeren jo kommet mig i forkøbet idet man skal lave anderledes kontrakter med de enkelte uddannelsesinstitutioner og det kunne
mig at høre noget om for ordføreren og ministeren er jo fra samme parti
herre esben lunde larsen erstattede social mobilitet med var et ønske om at tage hensyn til regionalisering vil det være sådan at venstre i de kommende udviklingskontrakter der skal forhandles
hvis man laver et mål om social mobilitet
det være på bekostning af faglighed fordi det er fagligheden og kundskaberne der er det vigtigste er det egentlig ikke sådan også med regionalisering
at hvis man laver et mål om regionalisering
være på bekostning af faglighed og kundskaber
ændrer sig lidt set i lyset af at regeringen
lave mere målrettede udviklingskontrakter der tager udgangspunkt i det enkelte universitet og se på
for nogle indsatser der skal være der
tage social mobilitet med
det tænker jeg vi kan tage en videre debat om når det så er sagt er
sige lidt om og det er det her forhold mellem social mobilitet
at lave et eksempel med to fyre der hedder kenneth og knud kenneth og knud er lige gamle de er født to forskellige steder i danmark igennem deres barndom har
umiddelbart i hvert fald intelligensmæssigt og fagligt for at gå på universitetet og normalt ville det også være de to typer af drenge som ville gå på universitetet knud
får al den støtte han har brug for derhjemme kenneth er
vokset op i et alkoholiseret hjem i køge hvor han ikke får nogen opbakning hvor han må læse selv og hvor der ofte er skænderier
hjælp hjemmefra kenneth har fortsat ingen hjælp hjemmefra
færdiggøre deres universitetsuddannelse
faren kan ikke støtte ham og faren ryger længere ud i et alkoholmisbrug
skal til for at tage en universitetsuddannelse han har den faglighed der skal til
at gøre den nuværende uddannelses og forskningsminister glad
der er det bare jeg siger ville det ikke være formålstjenligt at man sikrede sig
og kenneth fik en uddannelse hvis de begge to har en høj faglighed på trods af
universiteterne til et samfundseksperiment
set enig i at vi ikke skal lukke folk ind på uddannelserne der ikke er klar og som ikke har den faglighed der skal til
ikke nødvendigvis det det handler om når vi snakker om social mobilitet det kan sagtens være
man lukker to mennesker ind der har nøjagtig den samme faglighed som har alle de ting som man skal bruge i
de kundskaber der skal til for at tage en universitetsuddannelse
har nogle vilkår derhjemme som gør det svært der tror jeg det er gavnligt både for dem og for samfundet at lægge lidt ekstra kræfter i for at sikre at de begge to når i mål derfor mener jeg godt man kan have begge
både faglighed og social mobilitet som målsætninger og det håber jeg da at ministeren vil overveje
skal sidde og diskutere universiteterne
jeg bare sige til socialdemokratiet som jeg synes har haft nogle rigtig gode pointer i dag at jeg sådan set er enig i at det er ministerens opgave og at det ikke ligger i folketinget
meget ærgerlig prioritering da uddannelses og forskningsminister esben lunde larsen midt i en kontraktperiode valgte at sige at man gerne
fjerne social mobilitet og indsætte et helt nyt mål så fik jeg
det er vigtigt at social mobilitet stadig er et mål ude på uddannelserne
også høre at der kommer et spændende forhandlingsforløb om hvordan man skal styre universiteterne i fremtiden
der vil det for sf stadig være et erklæret mål
at fremme social mobilitet og
helt andre ting og jeg synes det ville være fornemt hvis man ude på
nogle af dem mange af dem har de faglige forudsætninger så lagde jeg godt mærke til at
sagde at det har været sådan at det har handlet om at lukke så mange ind som muligt at det var lig med social mobilitet
at hvis man har fagligheden
uanset hvor man kommer fra i landet uanset hvor man er født
elever der kommer fra ressourcesvage eller udsatte hjem som har brug for en ekstra indsats
må være et erklæret mål at man har den indsats til rådighed men det betyder selvfølgelig ikke at du hvis du kommer fra et stærkt hjem men har nogle andre problemer du går og bokser med
tager den lidt mere med ro så jeg tror
vil betyde at bachelor og kandidatstuderende kan få løn under praktik
at man ikke kunne modtage erkendtlighed eller løn under praktik
taget til tyskland for at være i et projektorienteret forløb der ikke længere kunne være det fordi de simpelt hen ikke måtte og det er bare rigtig vigtigt for vores samarbejde med tyskland at de studerende fortsat har den mulighed
der er også flere tyske aktører virksomheder som har været meget aktive i i den her proces for at sikre at det
kunne lade sig gøre det er fordi de også ser en værdi i at vi udveksler studerende på tværs af landegrænser
de studerende får rigtig meget ud af den anden del som er den der gør mig allermest glad er den del der handler om at studerende i projektorienterede forløb
fremtiden kan få en erkendtlighed
hvis der var en virksomhed derude som tænkte den her studerende
person vil vi rigtig gerne aflønne så var det faktisk ikke muligt med den måde loven var skruet sammen
tre tusind kroner for mange studerende hvis de får det kan være med til at få deres hverdag til at hænge bedre sammen det vil være lettere at betale boligen det vil være lettere at få råd til mad
vil være lettere at se kammeraterne når man nu har mulighed
for at få en erkendtlighed på op til tre tusind kroner om måneden det kan betyde rigtig meget
på den enkelte arbejdsplads og
at der er nogle studerende som kigger
praktikkerne og tænker det virker uoverskueligt og kan jeg nu få hverdagen til at hænge sammen når jeg skal være syv og tredive timer i praktik og så
jeg måske nødt til sige farvel til mit studiejob og hvordan får jeg så økonomien og hverdagen til hænge sammen
der kan det her forhåbentlig hjælpe lidt på det jeg tror det er rigtig vigtigt at vi får flere studerende til at gå i projektorienterede forløb i fremtiden fordi
rigtig mange der snakker om karakterer og
alt det man kan lære på skolebænken jeg tror også der er en rigtig stor værdi i alt det man kan lære ude i virkeligheden så er der blevet stillet
nogle spørgsmål for eksempel af enhedslisten som jeg håber vil støtte
der er svar på nogle af spørgsmålene i selve bemærkningerne der ligger nemlig nogle ret klare krav til hvad der skal til
en rammeaftale for opholdet at den pågældende studerende ikke må medvirke som arbejdskraft under opholdet
så der ligger faktisk en masse af de her værnsregler i forvejen og hvis der er brug for at stramme yderligere op
for at sikre at alle partier bakker op om det
er nu af det indtryk og det er også hvad jeg hører fra de studenterorganisationer der har været med til at kæmpe for det her og der er nogle der har været meget aktive
i den her kamp at det her vil komme de studerende til gode så
er et rigtig godt skridt på vejen jeg havde gerne set at man var gået hele vejen
netop på baggrund af hele forløbet om landbrugspakken jeg vil sige at da jeg læste
og de resultater som forskningen er kommet frem til
det kun er den udøvende magt der kan det så da jeg læste
en god idé og sådan har jeg det egentlig også fortsat
ministerens tale og de forskellige ordførerindlæg og jeg tænker sådan som jeg lytter mig frem til at der egentlig er bred enighed om at
og sikre at når vi får lavet en beretning eller hvad vi end ender med så er der taget højde for det så nævner enhedslistens egen ordfører sådan set også det her med at
rykket fra at det ikke nødvendigvis er ministeriet men universiteterne som kan give forskerne en eller
for mundkurv på og det synes jeg man skal undersøge videre men som udgangspunkt
der skal ligestilles sådan at erhvervsuddannelseselever også kan få et handicaptillæg til suen når en hel forligskreds er enig hvorfor er det så at man ikke bare kan mødes i forligskredsen med det samme
se om man kan finde en løsning på problemet sådan som jeg forstår processen for en en su reform
er den udskudt til næste år og vi ved jo så ikke hvornår næste år den skal forhandles
efter tilbageløb ville det være smartere
uanset hvad deres forældre tjener og uanset
fysiske muligheder
også gerne tage udgangspunkt i bo som jeg også har nævnt par gange i dag som illustrerer det her eksempel
være tømrer eller tage en anden erhvervsuddannelse
ikke får handicaptillæg det giver ikke rigtig nogen mening og derfor er jeg egentlig også ret glad for at
bred erkendelse af i folketingssalen at det her er vi nødt til at gøre noget ved
mener jeg at hvis man har et handicap skal man have hjælp
de ungdomsuddannelser man nu gerne vil læse det
sjove ved den her debat er jo at den har kredset mest som finansieringen
hvor det her måske kan lade sig gøre lige indtil jeg hørte ministeren sige
næste år med en kæmpe reform risikere at blive udskudt hvis man ikke
sig sammen og finde ud af om vi kan finde de her fem og fyrre million
hvad ville der så være af muligheder så har dansk folkeparti fremlagt et
om at man skal tage det på de vandrende arbejdstagere og jeg er ret overbevist om at dansk folkeparti godt ved
at vi ville blive slæbt i eu retten hvis vi gjorde forskel på de studerende det har ministeren også redegjordt for dansk folkeparti ved også meget vel at de partier der mener der er brug for et eu i fremtiden kan
være med til men omvendt
jo også rigtigt som fru marlene harpsøe har sagt at vi bruger mange penge
penge end nogen sinde før på de vandrende arbejdstagere der får
jeg har det sådan at hvis nogle af de initiativer vi allerede har sat i gang kunne virke eller hvis vi
sætte nogle nye initiativer i gang der kunne sikre at
den udgiftsramme vi har lagt på det her område jeg tror den ligger omkring fire hundrede million
finansiering som jeg har foreslået i dag det var at man til uddannelsesinstitutionerne sagde vi lægger simpelt hen et loft over hvor meget i må bruge på reklame
på at indføre det her handicaptillæg jeg tror at tidligere har tallene fra uddannelsesministeriet vist
mig at bede om opdaterede tal så vi kan se om det kunne være en finansieringsmulighed men når alt kommer til
sådan set bare interesseret i at det her kommer igennem
nogle mennesker der har rigtig meget brug for noget særlig hjælp og derfor synes jeg også
i forligskredsen og måske allerede ved en beretning blandt forligskredspartierne kunne blive enige om at det her altså
læse en erhvervsuddannelse ville han ikke kunne få
su handicaptillæg men hvis han på et tidspunkt valgte at komme ind på en videregående