syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
man kan ikke have at ens familie ens ægtefælle ens børn ikke kan få lov til at være i fred og ro det kan man ikke have og derfor påvirker det arbejdet hvis vi ønsker at have et politi som kan koncentrere sig om deres arbejde når de er på arbejde
derhjemme imens ellers går det bare ikke ministeren og regeringen forholder sig passivt og det kan ikke være rigtigt her må vi
det gør at de skaber en masse utryghed bare det at de optræder i flok skaber utryghed den utryghed
kan vi ikke acceptere og derfor er det nødvendigt med en markant kontant
der skal ikke bare nogle småjusteringer til som regeringen har
fat med grovfilen så de forstår at den adfærd vil vi ikke finde os i det er ikke mange år siden det var helt utænkeligt at man optrådte sådan over for politiet i dag
nogle grupperinger nærmest blevet helt almindeligt det skal vi gøre noget ved derfor har vi
vores beslutningsforslag og vi er lidt skuffede over at regeringen intet foretager sig
på spil men også alle mulige andres liv og helbred derfor er det vigtigt at vi gør hvad vi kan for at få begrænset eller allerhelst helt fjernet spritkørsel det ville være rigtig godt jeg har lagt mærke til at mange af de
at man var gået lidt videre for til § fem og halvtreds
er man jo lige vidt altså dem der vil køre kører jo så alligevel og jeg ved
fra praksis at det som man gør i politiet er at hvis man har mistanke om at en sådan spritbilist vil gå ud og køre igen med det samme så beholder man nøglen
siger kom igen i morgen og hent den når du er blevet ædru eller få en der
genudleverer kørekortet det er jo ikke nok at man tager kørekortet
er interessant er det der starter bilen og det er nøglen til bilen
at gøre noget man man gør det så bare ikke helhjertet
det man ville så det er fint at vi laver de her justeringer men jeg tror at vi bliver nødt til at prøve
få dem til at tale sammen med praktikerne om hvordan
når man klokken tre om natten er færdig med at afhøre en spritbilist hvad er det så der
der tror jeg at teoretikerne kunne lære lidt af praktikerne det
i forhold til konfiskation allerede første gang man kører med en promille
synes vi fra konservativ side at det er i orden
i hvert fald for langt de fleste menneskers vedkommende være sådan at
fuld er man når man når op på to promille og så skal man i hvert fald ikke begynde at køre rundt ude
ikke nogen der er i tvivl
er min pointe der er ingen der er i tvivl om at nu er man hamrende beruset og så skal man selvfølgelig
at vi udvider muligheden for konfiskation så synes jeg alligevel at for eksempel fdm påpeger
noget problematisk i det med konfiskation fordi der i dag er en og det bliver så være endnu klar forskelsbehandling
betale for en bil sker der en konfiskation det vil sige
nogle bedre svar på hvorfor man laver den forskelsbehandling vi bliver også nødt til at se lidt på at hvis det er et leasingfirma
kørt spirituskørsel i køretøjet hvorimod hvis det er sådan
spritkørsel med en promille på over to nul så forsvinder bilen hvordan skal man nogen sinde kunne gardere sig mod sådan en situation det kan man jo ikke så der er noget retssikkerhedsmæssigt problematisk i den måde vi har skruet konfiskationsordningen sammen på
en drøftelse af under udvalgsbehandlingen det er
den her alkolåsordning kommer til at fungere hurtigst muligt og at vi ikke ændrer på den som jeg læser forslaget så sker der
lige få konfirmeret under udvalgsbehandlingen samlet set vi er positive over for at der nu gøres i hvert fald noget
hvad er det for typer af køretøjer
det uden grund at de påpeger de her ting det
konfiskationsordningen er enormt effektiv
fuldstændig som herre simon emil ammitzbøll sagde
forløberen til et noget større forslag der formentlig vil komme fra erhvervsministeren
fastlagt til at så var det princippet vi havde og det var en mulighed
alligevel blive dømt hvis bare straffen var under tredive dages fængsel da den ordning fungerede fint udvidede vi den til tre måneder og nu viser det sig
sidste taget med så hvad er det der forhindrer at vi udvider fra tre til seks måneder
godt forstå at ministeren siger at ministeren ikke er et behov for det men hvad er forhindrer at vi gør det for man skal huske at selv hvis vi går op til seks måneder er det stadig væk domstolene der bestemmer og vurderer om de vil lade en sag føre igennem
jo efter at vi har skærpet efter at vi har strammet op at man i dag faktisk kan idømme helt op til tre måneder så det er altså domme over tre måneder hvor vi taler om at der er en rest på de tre
procent tror ministeren ikke at det vil have en præventiv effekt ligesom det har det
til domme under tre måneder altså at tiltalte tænker hov jeg bliver nødt til at møde op for jeg kan ikke bare blive væk og så går sagen om og så bliver den berammet igen om seks måneder nej jeg bliver nødt til at være der hvis jeg vil føre en sag
for det er ikke nødvendigt det har en præventiv effekt tror ministeren ikke på at det vil det også have hvis vi udvider til
at vi udelukker tiltalte fra at gøre fremmøde altså enhver tiltalt
kun forventer at vedkommende får to
slet ikke høre tiltaltes forklaring det står vel ingen steder i
og man afsiger en dom over den konkrete forbrydelse
nemlig at man kan blive dømt selv om man ikke møder op
det er rent tilfældigt at man ved at der overhovedet holdes et retsmøde er det
have en forkyndelse hvor man bliver tilsagt til et retsmøde og den forkyndelse skal jo forkyndes over for personen personligt
kan det være ganske vanskeligt for politi og andre overhovedet at finde de her mennesker fordi der er nogle i vores samfund måske ikke så mange men der findes personer i det her samfund der ikke vil findes som vil trække den længst muligt som vil gøre alt hvad de kan for at undgå
for nogle personer der ikke møder op det er dem der prøver
undgå at få afsagt dom længst muligt derfor gjorde man jo det i sin tid at man indførte mulighed for at
afsige domme på op til tredive dages fængsel selv om tiltalte ikke mødte op
sige at forud for det gik der også mange lange debatter i folketinget fordi politikerne ønskede det men embedsmændene ville det ikke man slog syv kors for sig hvad var det da for noget uvæsen det kunne
ønskede det og til sidst blev det også sådan som folketinget ønskede det så havde man ordningen og det fungerede fantastisk
nok med at man nu kunne afsige dom over en lang række af de her mennesker som bare ikke gad at
at folk vidste hov nu er
til at møde op når jeg bliver tilsagt for jeg får ikke en ny chance der kommer ikke en ny tiltale der kommer ikke et nyt pædagogsamfund og tager hånd om mig
hvis jeg vil kæmpe min sag så antallet faldt og effekten var jo stor erfaringerne var positive og så foreslog jeg her i folketinget
ordningen fra tredive dage til tre måneder og det blev vedtaget vi fik udvidet ordningen til tre måneder så i
det har igen haft en effekt dels får man ekspederet rigtig mange sager fordi domstolene kører processen proceduren uanset om tiltalte kommer eller ej når strafudmålingen ligger under tre måneder
til seks måneder nu har vi rigtig gode erfaringer med det her og der er ikke problemer i den nuværende ordning der er ingen problemer i den nuværende ordning så lad os da udvide det til seks måneder
vi opnår at vi derved får stort set resten med
har det den præventive effekt at tiltalte tænker hov jeg må hellere møde op
sagen bliver gennemført uanset om jeg er der eller ej så det har en enorm præventiv effekt
der er det jo så sådan at hvis man går ud og møder virkeligheden og det
er det jo typisk sådan at hvis man står til
typisk også varetægtsfængslet på det tidspunkt og så er det lidt nemmere at finde personen det er lidt nemmere at sørge for at personen møder op nede i retten når vedkommende sidder varetægtsfængslet
noget man har ude i virkeligheden teoretisk kan man
diskutere om der er forskel på seks og syv måneder men i praksis er der en kæmpe forskel nemlig at dem der står til en dom over seks måneder er typisk i myndighedernes varetægt
det bliver ikke vedtaget i den her omgang men nu er bolden spillet og tro mig
er optaget i og det er vi
vi er fra konservativ side af den opfattelse at det nuværende register
godt og brugbart vi havde gerne set at det nuværende register blev udvidet altså i forhold til muligheden for at gemme sigtedes
jo i dag en tidsgrænse for hvor længe de kan stå der
de skal slettes efter som jeg husker det ti år
de der har været sigtet på et tidspunkt af forskellige årsager popper op igen på et senere tidspunkt og derfor er det hensigtsmæssigt at de står
vi udvidede muligheden for at gemme profiler på sigtede personer længere end de ti år der i dag er grænsen men tilbage til beslutningsforslaget her i dag som jo handler om noget andet nemlig at man med tiden ønsker et register
vi alle sammen skal stå i det kan vi ikke støtte fra konservativ side og det er der
risikoen for at der bliver plantet et såkaldt falsk dna på et gerningssted
det er jo ikke noget problem for en kriminel at kaste skylden på en anden eller i hvert fald mistanken på en anden ved at plante et falsk dna spor på et gerningssted og det betyder jo så at helt uskyldige mennesker skal til at bevise deres uskyld
og derfor kan dna beviser heller ikke stå alene i retten der skal være andre ting der godtgør at det er den person
det handler om retssikkerhed og det handler om at træfsikkerheden er
det betyder altså at hvis man finder et dna spor på et gerningssted
der i gennemsnit være fem seks danskere der svarer til det i gennemsnit det kan også godt være flere og det betyder at
fem seks danskere konstant når der er sket en forbrydelse der skal ud at bevise at det ikke
naturligvis har ytringsfrihed
at man har denne ytringsfrihed hvordan man kan håndtere den hvordan det er hensigtsmæssigt at bruge den
at ombudsmanden på meget dygtig vis i sag efter sag efter sag havde fastlagt og fastslået at selvfølgelig har offentligt ansatte ytringsfrihed
det brev der blev sendt ud fra justitsministerens side derudover er det sådan at offentligt ansatte i det omfang
er medlem af en fagforening det behøver man jo ikke at være
man har ytret sig og man møder
mulighed for at kunne bruge det netværk man i øvrigt har på sin arbejdsplads så uanset om man nu er medlem af fagforeningen
offentligheden med sin sag altså hvis man har været ude at ytre sig men derefter er blevet forflyttet
mener at det var derfor man blev det ja så har vi da også set at de sager af og til kommer frem i offentligheden
der pludselig offentligt lys på den offentlige virksomhed
det at nogle bliver nødt til at forklare sig hvis ikke i
har været berettiget og ikke havde noget som helst at gøre med at personen ytrede sig negativt om
en medarbejder som har været ude og ytre sig negativt
sit syn på det og det partsindlæg det er hvorimod vi skal huske at en offentlig myndighed
på samme måde og sige nej det var ikke fordi han ytrede sig han er blevet forflyttet eller afskediget fordi han møder stærkt beruset på arbejde
ikke tilladt så der er nogle grænser for hvad en
løfte en bevisbyrde især i offentligheden
når man går i offentligheden men
det synes jeg er meget problematisk
ytre sig negativt end en der ikke har gjort det det duer jo heller ikke det skaber da i
før over for liberal alliances ordfører rejste problematikken
så skal det så heller ikke gælde i forhold til gravide der tror jeg nu nok at det ville være i de færreste tilfælde at man på en virksomhed
fyre et antal medarbejdere vil se at
så flokkes om at blive gravide så hurtigt som muligt og vil løfte det som bevisbyrde for at
forskel på at skrive et læserbrev og så gå hen og blive gravid tror jeg trods alt
at være massefyringer det kan også være på en virksomhed hvor man har haft
skal skrive et læserbrev hvorefter det så i øvrigt bliver endnu vanskeligere at sørge for at fyre den her medarbejder
i forvejen selv havde bragt sig i en position hvor vedkommende
bedre ved at finde sig en anden arbejdsplads der er det bare at hver gang man laver den der omvendte bevisbyrde
så har man været i gang med at se efter om den implementering
levede helt op til det direktiv og der er nogle steder hvor man har fundet det hensigtsmæssigt at man laver nogle præciseringer og nogle mindre juridiske
er lige hensigtsmæssigt blandt andet noget af det som herre ole birk olesen var inde på nemlig at
helt kan ophæve et indrejseforbud hvis man selv medvirker til
forlade landet i god ro og orden altså et indrejseforbud er vel et indrejseforbud og
forpligtet til at gøre det og hvor langt det hensigtsmæssigt at gøre det men som udgangspunkt er vi positive over for den øvelse man har været i gang med ovre i ministeriet nemlig at se på om den implementering vi tidligere har lavet
nu også var succesfuld og om der var nogle steder hvor man kunne justere nogle ting
set enige i men lad os nu se under udvalgsbehandlingen om vi kan få nogle fornuftige svar på de udfordringer der trods alt ligger i lovforslaget
har haft nogen som helst betydning hvad var så formålet med at fremsætte et lovforslag i folketinget
man fastholde princippet om at vi vil sikre os
med sikkerhed det længst mulige man overhovedet kan gå og så ændre bemærkningerne eller man kan vælge at ændre lovteksten tilbage til mildere udgave
to veje at gå hvorfor var det så at regeringen valgte at gå den vej at man lempede
ønske om at overholde de internationale konventioner
men der blev så også sagt fra ordførerens side
var en lang række af eksempler på at man foretog bestikkelse af dansk folkeparti til for velfærdsforringelser det er godt nok
at høre nogle eksempler på den der velfærdsforringelse der skete
så fred være med det men ikke desto mindre er det jo sådan at hvis hvis regeringen virkelig mener at for eksempel det omkring efterlønnen
så problematisk så har regeringen mulighed for nu at lave de regler om igen
er særlig stolt af at skulle stå at sige det som konservativ
igennem ti år forøgede den offentlige sektor år efter år
for at bemærkningerne til lovforslaget
den eksisterende praksis det var altså kun i lovteksten man ændrede
hvordan sker
et meget meget stort flertal i folketinget ønskede
lovstramning og blev støttet af både socialdemokratiet socialistisk folkeparti liberal alliance og dansk folkeparti ud over regeringspartierne venstre
det var kun symbolpolitik hører vi nu fordi man i bemærkningerne havde skrevet
ekstremt interessant i forhold til
også nødt til at kontrollere at det vi ønsker gennemført rent faktisk
den ene side af den her debat den anden side af det er jo også interessant det er at man
den nye regering med den nye justitsminister
kommissionen skulle give indtryk af eller udtryk for
den danske lovgivning således at man øgede beskyttelsen af kriminelle udlændinge mod udvisning
formålet med at sige det når vi i dag hører at det
det ændrede ikke på den måde man ordnede tingene på der var ingen ændring fordi de to ord
en anden meget interessant ting er om forskellige ministre udadtil giver indtryk af at
slet ikke gør det alligevel det er da også meget meget interessant hvordan man fører regering i det her land
vi hellere arbejde på at ændre de konventioner
i forhold til statsløsekonventionen som som vi er uenige i vi er uenige i den måde man fortolker den på
er formuleret på men vi lever op til den indtil den bliver ændret så må man arbejde på at den bliver ændret så selvfølgelig har vi levet op til vores internationale forpligtelser jeg synes
spørgsmålstegn ved om man har gjort det om man har ønsket at gøre det naturligvis har man det så samlet set
beslutningsforslaget her der fører politikken tilbage til to tusind og elleve og i
jeg være meget meget opmærksom på hvad der bliver skrevet i bemærkningerne til det lovforslag der til den tid bliver fremsat for det er åbenbart nødvendigt at vi som politikere er særlig opmærksom
nu også skal være halvfjerds år hvis man kigger tilbage i historien og ser hvor mange år
at man fastsatte aldersgrænsen til halvfjerds år og ser på hvor lang gennemsnitligt levetiden var
forudsætningen for at man lever længere er jo at man er friskere længere op i årene det er
meget stor befolkningsgruppe som har rundet de halvfjerds år og som er fuldstændig friske og klar til at køre spørgsmålet er så om
stadig væk skal holde fast i at vi skal have
man skal holde fast i det der var det oprindelige princip nemlig at når
når derop hvor der er en sandsynlighed for at
begynder at blive lidt alderssvækkede er det dér
her foreslår at vi i dag sætter grænsen op til de fem og halvfjerds år
at regeringen politisk set er enig i at det er tid
set godt regeringen der gerne vil have et mere fagligt grundlag at træffe beslutning
fire og halvfjerds eller syv og halvfjerds år hvad ved jeg eller firs år for den sags skyld så jeg synes
starter undersøgelsen
lægge aldersgrænsen i fremtiden det er
fem og halvfjerds år som vi har foreslået men lad os nu se om vi ikke kommer i den retning
samtidig skulle se på hvem er der udsteder lægeerklæringen
jeg tror at det vil være hensigtsmæssigt både over for borgerens egen læge men også i det hele taget over for hele samfundet hvis det var sådan at det var en anden læge end ens egen der skulle sørge for at lave den her lægeerklæring uanset hvad aldersgrænsen nu ligger på
vil opfordre ministeren til at man sammen med sundhedsstyrelsen når nu sundhedsstyrelsen alligevel skal se på aldersgrænsen
måde vi har indrettet ordningen på om ikke det kunne gøres mere hensigtsmæssigt det kunne måske så ovenikøbet imødekomme nogle af enhedslistens argumenter om
meget stor forskel på hvad en lægeerklæring koster og hvis det var sådan
også fastsætte en ensartet pris
fru trine bramsen siger at i dag kan man på en elcykel
en knallert så det kan man jo bare gøre hvis man vil hurtigere af sted siger fru trine bramsen
hvis det er sådan at det er med samme hastighed hvad er problemet så ved at
at man får lov til at køre på en motoriseret knallert frem for på en motoriseret cykel hvad er forskellen der
det som fru trine bramsen står
bedre sikret både personligt og
det må da et vist indtryk at her stiller vi faktisk nogle krav og det gør man ikke
skeptiske over for at man skulle sætte aldersgrænsen ned fra seksten til femten år vi gjorde det vi gjorde det mens vi havde en borgerlig regering og vi gjorde det samtidig med at vi forbedrede sikkerheden
knallertkørerne og det var det der var det bærende i at vi så kunne være med til at sætte aldersgrænsen
den nuværende regering har så sat aldersgrænsen op til seksten år men forbedringerne
er der stadig væk og derfor kan vi selvfølgelig stadig væk stå inde for at sætte aldersgrænsen ned til femten år det der er sagen er at sikkerheden sikkerheden
køretøjerne er blevet væsentligt forbedret
men det er også de knallerter som mange steder i udlandet kører både tres og halvfjerds kilometer per time fuldt lovligt det vil sige at hele konstruktionen af knallerten
at kunne køre med de hastigheder herunder at bremserne er væsentlig væsentlig bedre end vi så det tidligere men også væsentlig bedre end
på en cykel alene af den årsag at en knallert er noget tungere og derfor kan man også bremse hårdere op hvis man bremser lige så effektivt på en cykel bliver
fordi cyklen er så let så man vælter
i bremseeffekt det andet der gør sig gældende er at uddannelsen af knallertkørere
er væsentlig bedre end den var før i tiden den væsentlig bedre vi stiller meget større krav der er en køreprøve teoriprøve man skal op til og bestå begge dele for at få lov til at køre knallert
indførte vi en lang række sanktioner over for dem som
alt det her skal selvfølgelig sammenholdes med andre former for transportmidler for det der er sagen er at man
kan køre med samme hastighed på en cykel man kan også køre med samme hastighed på elcykel der får man så lidt hjælp til at nå op på de hastigheder men sagen er at
en cykel ikke er konstrueret nær så sikkert som en knallert er en cykel har ikke nær den bremseeffekt som en knallert har på en cykel er der ikke krav om hjelm og det synes vi heller ikke der skal være
men der er den forskel at på cykel er der ikke noget krav om hjelm det er der på en knallert der er også
flere på cykel der kommer til skade i trafikken når man ser hvordan nogle kaster sig rundt mellem bilerne men igen er der en kæmpe forskel på at køre på cykel og køre på knallert nemlig at de der kører på knallert er uddannet til det de kender færdselsloven
uddannet til at se de farer og risici der kan opstå på det grundlag kan jeg ikke se at der er noget som helst til hinder for at sætte aldersgrænsen ned til femten år for dem der kan få lov til at køre på knallert vi er naturligvis positive over for
at ligebehandlingsnævnet havde sagt at det var en diskrimination af kvinder og
af kvinder men ministeren forholder sig slet ikke til er en diskrimination af danskere
diskrimination af danskere af danske skikke
sædvane og brug her i landet har ministeren den holdning at det er helt fint at det kan man godt se stort på bare man overholder kvindernes rettigheder altså
notere sig at det er socialdemokratiets tilgang til det her det er
ordføreren har tillid til at man ude lokalt finder
ud af at håndtere dagligdagen ok hvordan har ordførerens tillid det så med at man for
hvidovre hospital har truffet en beslutning om at
den her debat men det må også være sådan at man har ret til at være dansker i danmark
at få understreget at vi naturligvis skal tage hensyn til mindretal vi skal naturligvis tage hensyn til dem hvor det er nødvendigt
gøre det eller hvor det vil være hensigtsmæssigt at gøre det det kan naturligvis være relevant men det må aldrig betyde
derved så tilsidesætter danskerne
så opgiver vi det som vi har bygget op gennem tusinder af år
og det er formentlig det der har givet anledning til beslutningsforslaget fra dansk folkepartis side vil jeg gætte på
i vores samfund der har så travlt med at lefle for
så pludselig går hen og bliver mindretallets skikke og sædvaner som bliver de obligatoriske og ikke bare obligatoriske men også
danskere skal indordne sig under
indført et forbud mod svinekød af hensyn til et mindretal så er det ikke hensyntagen
og man får altså ikke ret til forskellighed vi får ikke mulighed for mangfoldighed
en anden form for diskrimination det gør man ikke man gør det ved at man så sørger for at der er en mangfoldighed og flere muligheder for det er vores opgave
sikre danskernes ret til at være danske i danmark det må det være hvis ikke det er os der har den opgave hvem har den så men der skal samtidig naturligvis være plads til forskellighed det er fint at man tager hensyn
må man finde sig et andet arbejde selv om vi har mange offentligt
det gælder selvfølgelig også for censorer som skal have elever op til eksamen at der må man altså bare indordne sig under
her i landet ellers må man lade være med at være censor
derfor mener jeg også at man skal respektere den trosretning jeg har
en institution nu bliver det ikke en børneinstitution men det kunne være på et hospital eller lignende
med tiden på et plejehjem så vil jeg have retten til den forskellighed at jeg er dansker og jeg spiser ikke halalslagtet kød det forbyder min tro mig
man jo ligesom leve med det men det er også et problem at man ikke kan finde ud af ude lokalt at respektere både mindretal og flertal og det er
truffet en beslutning om at her gør vi mindretallets behov til det som er det obligatoriske
der er problemet og derfor synes vi at debatten er kærkommen
et sted ved at man laver en portal det gør det hele langt mere overskueligt og gennemskueligt så principperne i lovforslaget her
synes vi er rigtig gode vi har også bemærket at høringssvarene jo primært er positive
afgivet forud for at man kendte gebyrernes størrelse og der er jo nogle
til at se ud når det bliver realiseret
lovforslag som ikke ser ud som det der var i betænkningen og at man på den baggrund får
de regionale indsamlinger det bliver jo meget dyrt at få lov til at
indlevere en ansøgning eller en meddelelse om at man vil foretage en regional indsamling det er et meget højt gebyr som jeg slet ikke kan se kan modsvare hvad man i dag har af udgifter til at indrykke en en annonce i en lokalavis
toogtyvetusind kroner at indrykke en annonce i en lokalavis så skal man
mange sider i lokalavisen så der er noget skævvridning i det her lovforslag omkring økonomien som vi bliver nødt til at se på men altså fra konservativ side
er vi positive over for selve tankegangen i det her
være på fem medlemmer kunne man ikke nøjes med 3 hvad bliver honoreringen af nævnsmedlemmerne det kunne man måske også diskutere
studentermedhjælp på halv tid og håndtere det her er det det antal ansøgninger der vil komme ind eller skal vi have et sekretariat med tyve tredive fyrre ansatte hvad kommer det til at koste
så så man ikke behøver at starte alting op helt fra bunden
de der standardomkostninger det kunne jo være noget af det der kunne bringe omkostningerne ned i forhold til
at ministeren under udvalgsbehandlingen kan lede os på rette vej vi er i hvert fald positivt indstillet over for
være forkert eller uhensigtsmæssig det har den her regel altså ikke så vi er imod lovforslaget fra regeringen der er ikke nogen som helst grund til
det man skal huske på i den her sammenhæng
at der desværre i denne verden er millioner af flygtninge så det er altså ikke et spørgsmål om at der på den her måde
nogle der ikke får hjælp i forvejen er der masser der ikke får hjælp det som integrationspotentialet tager fat i
er at når vi står i en situation hvor vi kan tage et antal kvoteflygtninge som vi nu mener er rimeligt og som vi har forpligtet os til så er det jo sådan at vi så skal vælge blandt dem
i stand til at tage til danmark og hvem skal man så tage frem for andre
ikke noget til hinder for at man går ind og siger at der da skal være et integrationspotentiale de udlændinge de flygtninge som vil have den største gavn og glæde af at komme til danmark fordi de nemt vil kunne passe ind i det danske samfund
vil kunne blive integreret vil jo få et langt lettere nemmere positivt og glædeligere liv i danmark
for dem selv men sandelig også for det danske samfund og hvorfor skulle man ikke tage det hensyn
dem der ikke har et integrationspotentiale i danmark
så det bliver til størst mulig glæde og gavn for alle det var det der var tanken med den her ordning
set også den måde det har været håndteret på lige siden og derfor kan vi ikke støtte
gentage sig i fremtiden jeg har lagt mærke til at der i ministerens fremsættelsestale til lovforslag nummer l en hundrede og en og fyrre står nede i tredje afsnit at justitsministeri
set overhovedet ikke at have en holdning til det skal ministeriet slet ikke have nogen holdning til
et rent politisk anliggende at have holdninger
og integrationspotentialet skal jo ses i forhold til danmark og det vil sige
et spørgsmål om hvad man man har af evner og muligheder
man har af vilje hvad man har af kulturel baggrund historisk baggrund
integrationspotentialet er og der er det bare at hvis regeringen synes at den ordning der eksisterer i dag som vi indførte
berettiget til at få asyl men alene den tid det tager at behandle ansøgningen
de mennesker ødelægger det både for danmark for de danskere
sandelig også for alle andre reelle flygtninge som søger om asyl
de ødelægger vores asylsystem de sander
behandlingssystemet hvor man har bunker af sager der skal ordnes og imens det hele så kører lidt trægt fordi der er så mange der uberettiget søger
de rende rundt og lave kriminalitet og det skal vi selvfølgelig
naturligvis skal vi
sørge for at de der helt uberettiget søger om asyl
kommer ind i en meget hurtig sagsbehandling og hurtigt bliver afvist
det gælder også dem der så når at få lavet kriminalitet der må der være en særlig hurtig sagsbehandling så de kommer ud af landet hurtigst muligt for de ødelægger det for alle
at fokusere på dem der ødelægger det for andre
set enige i at det kunne være interessant at se på hvordan man kunne bruge en eller anden form for fodlænke naturligvis skal vi se på proportionaliteten mellem det man har gjort og så den
man sige sanktion eller betingelse man bliver underkastet for
med dem vi bruger i dag altså at man bliver frihedsberøvet der hvor man nu opholder sig men at det skal være en gps anordning for
person som har en sådan gps
at vedkommende måske har været der
det er interessant at se på om man kan bruge teknologien på en
vi er så ikke enige med forslagsstillerne i hvor bredt man skal bruge den her foranstaltning
vi er ikke enige i at man alene på en mistanke skal kunne bruge dem
ikke enige i at enhver der er her på tålt ophold
jo ikke givet at fordi man er her på tålt ophold har man begået kriminalitet eller tænkt sig at gøre det det er slet ikke sikkert der er nogle af dem der har
ved vi godt men
interessant at diskutere en eller anden form for elektronisk overvågning
skal huske er at de der begår den her form for kriminalitet har søgt asyl
komme og lave kriminalitet de bliver jo altså ved med at lave kriminalitet
de respekterer og anerkender slet ikke de danske love og regler eller det danske retssystem
men indtil det sker bliver vi nødt til at gøre et eller andet for at beskytte den danske befolkning imod kriminalitet og det kan det her
tanken og ideen er relevant og interessant og den burde man fra regeringens side tage imod og i hvert fald overveje
i dag findes den teknologi allerede fordi det er sådan at enhver der har en mobiltelefon der er tændt bliver registreret hver gang man skifter sendemast og man kan
har en gps i deres bil for at kunne finde vej og der kan man jo se at
i stand til at placere ens køretøj inden for
en udlænding der er kommet her og har søgt asyl og
være i stand til at kunne se hvis vedkommende helt tilfældigt er på en lang række gerningssteder hvor der er blevet begået forbrydelser og tidsmæssigt er sammenfald så er det måske også den person vi taler
lovforslaget her det mål vi jagter i øjeblikket og
at vi får et robust samfund at vi har nogle robuste borgere
lave en forebyggende indsats men som også er i stand til at klare sig selv i det øjeblik hvor katastrofen
i det øjeblik hvor der er flere tusinde borgere der bliver udsat for
det kan være både vind og vand osv så kan myndighederne jo ikke rykke ud til alle på en gang og der er det altså vigtigt at
tage hånd om sig selv i de første timer
det er jo også en del af det som vi er i gang med i øjeblikket nemlig at prøve at uddanne befolkningen til
præventiv indsats en bedre forebyggende indsats
katastrofen rammer og som jeg nævnte før at man i forlængelse af det så også kan tage vare på sig selv og sin familie det tror
befolkningsuddannelseskurser der bliver udbudt nu
sørge for at vi har et robust beredskab
her er det daglige beredskab jo rigtig godt støttet og hjulpet af det frivillige beredskab altså de mange tusinde frivillige danskere der har meldt sig
så den sammensætning den mangfoldighed vi har i vores beredskab
følger op på dybest set er der tale om en række tekniske tilpasninger som er en konsekvens af den politiske aftale vi lavede omkring redningsberedskabet og det er så det vi ser i dag men det er nogle tilpasninger der gør at vi får et
robust samfund får et robust beredskab hvor der i forhold til
kommer nogle formaliserede regler om
bruges til og at kommunerne der opretter de her ungdomsbrandkorps selvfølgelig har ansvar for at følge det op
spørgsmål om at vi med lovforslaget her tager det tredje trin kommunerne og regionerne har jo allerede sørget for
beredskabsplaner så de er klar til at håndtere eventuelle situationer der opstår
der skal sørge for at man på statsligt niveau også er i stand til at få samfundet op at køre igen meget meget hurtigt i det øjeblik hvor katastrofen rammer
sker noget men hvis der sker noget så er det vigtigt at borgere virksomheder og beredskabet sammen sørger for at få samfundet op at køre igen
det kan være livsvigtige funktioner det kan være infrastruktur
vigtigt at det kommer til at fungere så hurtigt som muligt
at der var fred og ro hvor de kommer fra og at de kunne vende tilbage
til det vante liv de havde så det at være flygtning er jo noget midlertidigt
inden for kortere tid så kan man nøjes med at give en opholdstilladelse for to år ad gangen og derefter vurdere det igen så der er altså allerede i dag mulighed for at man kan give
for en kortere periode end det der er udgangspunktet og det synes jeg naturligvis er helt fornuftigt spørgsmålet er så om man skal gå skridtet videre som dansk folkeparti
hvis man har en idé om eller et håb om at der bliver fred og ro der hvor de pågældende kommer fra
der må jeg sige at ser vi på virkeligheden
fra lande og områder hvor der ikke bliver fred og ro sådan lige foreløbig
at de når at få permanent opholdstilladelse i danmark nogle går hen og får dansk statsborgerskab og der er stadig væk ikke fred og ro i hjemlandet når det er den virkelighed derude vi har med at gøre så er spørgsmålet om vi behøver
piske os selv med en administrativ byrde der hedder at vi hvert eneste år skal tage en ansøgning op til fornyet vurdering og give en opholdstilladelse for yderligere en år
myndighederne naturligvis har pligt til at følge med i hvad der sker ude i den store verden og til enhver tid
vedkommende selvfølgelig ikke længere skal have ophold her i landet så skal vedkommende tilbage hvor
således at vi i danmark har mulighed for
hånd om nogle andre flygtninge for der er jo desværre rigeligt med flygtninge i denne verden
derfor vil det være rigtigt og fornuftigt det
skal man hjem hvor man kom fra og så kan vi for
i danmark komme til at tage os af nogle andre nye flygtninge og hjælpe dem med de behov som de har så derfor
vi mener at det vil give en administrativ byrde som er ude af
kræfter kunne vi bruge langt bedre
selvfølgelig som jeg sagde før understrege at
fra konservativ side forventer at relevante myndigheder holder øje med udviklingen i de lande vi typisk får flygtninge fra og skulle
udviklingen har varet over flere år hvor vi har set et fald år efter år og i øjeblikket er vi jo nede på at det er et historisk lavt antal børn og unge der laver kriminalitet
til hvad man kan måle og hvor langt tilbage man har målt men det skyldes jo ikke mindst at den tidligere regering fremsatte en ungdomspakke med et historisk stort beløb nemlig syv hundrede million kr
og unges kriminalitet og nu ser vi resultatet
man fuldstændig negligerer at der
nogle negative konsekvenser at vi har ghettoområder der er boligområder i danmark hvor det er sharialovgivningen der er gældende vi har familier hvor moderen aldrig nogen sinde kommer uden for en dør fordi det må hun ikke for
jeg siger ikke at det samlet set kun er problemer overhovedet ikke men der er jo nogle problemer vi bør forholde os til
der var slet ikke nogen problemer og der ville aldrig nogen sinde blive nogen problemer det var jo forudsigelsen dengang
hvis man negligerer de problemer der er og man kun fremhæver fordelene de positive ting kun kigger på det ja så er det
hvorfor skulle man fikse et problem der ikke eksisterer men det er at stikke hovedet i busken det er jo
lege struds at man kun vil se det positive
er jo at konstatere at hvis der er problemer på et område
mennesker der ikke har det godt hvis der er ting der ikke fungerer
vi skal træde i karakter og ikke i forhold til det som rent faktisk fungerer
tvivl om at vi i danmark har stor glæde af mange af de indvandrere
men vi skal gøre det i det omfang hvor det er muligt og det er måske de ord der skiller os lidt
at vi skal kunne nå at integrere dem der kommer til danmark efterhånden som de kommer og hvis der kommer flere end vi kan nå at integrere og det har
i perioder så er det vi ser problemerne de bliver uoverstigelige de bliver meget meget voldsomme og meget omfangsrige der er mange udlændinge som bidrager positivt til det danske samfund det er
der bidrager positivt på den ene eller den
men vi har også nogle udfordringer i dag og det vil vi også have i fremtiden og det bliver vi nødt til at forholde os til vi har senest set en
at andengenerationsindvandrere klarer sig dårligere end førstegenerationsindvandrere
hvis det er sådan at den næste generation som er født og opvokset i danmark klarer sig dårligere end deres forældre så er der noget der
og det giver os i den grad nogle udfordringer så der er noget dér at tage fat i der er noget at samle op på vi ser også problemer i visse boligområder det er jo ikke nogen hemmelighed
være fuldstændig naiv og viljeløs i forhold til at se virkeligheden derude hvis man ikke kan konstatere at der er problemer i visse boligområder
og det bliver vi nødt til at forholde os til vi ser problemer
hvor langt hovedparten hvis ikke alle er tosprogede
er det lige sandsynligheden er for en vellykket integration hvis man kommer i sådan
lærerne gør selvfølgelig alt hvad de kan og de gør en formidabel indsats men det er
gør det på den måde vi ser meget store problemer med kriminalitet
er raslet ned til et historisk lavt niveau så har vi
om den kriminalitet som indvandrerbanderne
bør vi selvfølgelig fokusere på det de som begår kriminalitet og skaber problemer i vores samfund udgør ikke så mange men den kriminalitet de foretager og
og der burde vi jo alle især unge med udenlandsk baggrund stå skulder ved skulder og tage afstand fra
der laver problemerne jeg kan huske for at afslutte med en lille historie fra det virkelige liv at jeg som politimand ude i gellerupplanen
andre unge med udenlandsk baggrund der er så store konflikter der fordi der er alt for mange unge med udenlandsk baggrund der ikke anerkender det danske samfund der ikke respekterer det danske samfund som ikke respekterer myndighederne her i landet
hvor der er problemer og det er der nogle steder
det skylder vi alle andre borgere i det her samfund
set også de unge ballademagere selv at vi tager hånd om dem
om rækkevidden af de lovbestemmelser vi nu laver hvad er det præcis det kommer til betyde i fremtiden hvordan kommer det til at påvirke
klagemulighederne kan man få det oplyst mere præcist end
vi er fra konservativ side helt enige i de bekymringer der er fremført
kan godt se noget fornuftigt i lovforslaget som sådan men der er nogle bekymringer og dem deler vi jeg er især meget optaget af det man nu vil lave med opgavefællesskaber i politiet
hensigtsmæssigt hvis der er en opgave som som kun er sporadisk og en gang imellem og hvor det er sjældent den forekommer
god mening i at man samler noget ekspertise noget kompetence mere centralt for at få en bedre kvalitet en bedre sagsbehandling det kan være inden for kriminalitetstyper som heldigvis
sjældent der kan det være nødvendigt at man centraliserer for at få noget ekspertviden og det vil jo være rigtig godt i forhold til retssikkerheden og
få opklaret sagerne
sporadisk og en gang imellem ude i politikredsene det er jo hver eneste dag og det er flere gange dagligt
våbentilladelse eller få omgjort en våbentilladelse eller med tvivlsspørgsmål og så videre så det er
er det jo en utrolig borgernær opgave politiet løser og politiet har endda mange politifolk sat på til at løse den her opgave rundt i hele landet for der er rigtig mange der søger om våbentilladelse fordi vi har en restriktiv våbenlov og det er jo fint nok
jo betyde at man så ude i politikredsene ikke længere har ressourcer til de politifolk der i dag sidder og løser de her opgaver
bliver det sværere og sværere efterhånden som man centraliserer flere og flere opgaver og dermed dræner
den fleksibilitet der var meningen med politireformen forsvinder bid for bid centraliserer man trækker ting ind i rigspolitiet trækker ting over til at det er nogle få steder i landet det skal være
så virker den politireform vi lavede på det punkt i hvert fald ikke længere
det kommer til at betyde helt konkret
have en våbentilladelse til det ene eller det andet der kan være tvivlsspørgsmål hvad er det her præcis for et våben hvilken type tilladelse skal der til
ned på den lokale station i hvert fald lokalt i politikredsene og henvende sig og få en snak om hvad
rejse land og rige rundt med deres våben for at få våbentilladelse det er ikke hensigtsmæssigt
set glædeligt men så mangler der et svar i lovforslaget så er lovforslaget
vi som ordførere kan have så mange tvivlsspørgsmål må ministeren gøre sit arbejde bedre og være bedre til at forklare hvad det er det her går ud på
ikke er sådan at borgerne skal til at flytte sig hvordan har man så
altså i min verden kan det ikke lade sig gøre i min verden hænger det ikke sammen men ministeren har formentlig et godt svar på det og det glæder vi os til at høre
ser frem til udvalgsbehandlingen vi har allerede stillet nogle spørgsmål og der kommer flere
ikke helt ligegyldigt hvordan det her lander det er trods alt både borgerne
man udsteder eller ikke udsteder våbentilladelser i dag
på politiets våbenkontorer at man føler et behov for at centralisere
hvad er filosofien bag det så burde det vel være ét sted man gjorde det hvis det overhovedet skal give nogen mening den der mellemløsning
giver jo ikke meget mening det andet spørgsmål er får politikredsene lov til at beholde de bevillinger de har
selvforsørgende så der er faktisk en god grund til at
stiller de her krav og siger du bliver nødt til at tage dig sammen når du går i skole
en forudsætning for at du får et dansk statsborgerskab
i tillæg den gave at vedkommende rent
i stand til at forsørge sig selv og det synes jeg ikke er helt så ringe endda
stille nogle ændringsforslag enten om at den bestemmelse udgår eller om at vi får det præciseret
man opdele lovforslaget i to dele
sådan rent principielt aldrig er den allerbedste løsning
igennem det bedste ville være at vi kunne blive enige om at lave nogle ændringsforslag
helt principielt har den holdning at det er en fordel
uanset om man har udenlandsk baggrund eller
gennemfører folkeskolen får et godt resultat så man kan komme videre i sit liv og blive selvforsørgende det tror
også ministeren selv sætter pris på
ikke vi kan mødes på nuværende tidspunkt kan vi
støtte lovforslaget helt som det ligger nu vi er positive over for det med ligestillingen men det andet element med en skriftlig erklæring er er vi altså ikke
er på lovforslaget her rent faktisk lever op til de krav og kriterier som vi stiller i forhold til at få dansk statsborgerskab
lige får det er noget man skal gøre sig fortjent til man skal bestå nogle forskellige prøver og så videre det har ansøgerne
der er på lovforslaget vi ser frem til en hurtig udvalgsbehandling og at vi kan få vedtaget lovforslaget
også lige nå at kippe med flaget i forhold til vores arrangement på søndag nemlig statsborgerskabsdagen som jeg synes er en rigtig god tradition vi har fået indført hvor vi som folketing som parlament byder nye statsborgere velkommen her
at se folketinget og hilse på de politiske partier det synes vi er en rigtig god tradition som
pointsystemet som pointsystem er uhensigtsmæssigt men måden det var bygget op på kunne godt trænge til et eftersyn og nogle forbedringer og det var vi også indstillet på at
det her med uddannelsessnobberi
lidt ærgerligt at dansk folkeparti vælger
at optrykke reglerne i beslutningsforslaget her
en debat og en diskussion om hvorvidt vi skal genindføre præcis de samme regler som var før valget
med til at diskutere et pointsystem på en eller anden måde det skal ikke være nogen hemmelighed
vi synes faktisk det er hensigtsmæssigt at man kan kvalificere sig til at komme til danmark
end fire og tyve år således at man som udlænding har muligheden for at kvalificere sig og derved komme til danmark hurtigere frem for at man passivt bare kan vente på at tiden går og man bliver fire og tyve år gammel
få lov til at komme til danmark så incitamentet er jo supergodt
en mulighed for at man kan komme tidligere til danmark end man kan efter de nuværende regler
at vi har den incitamentsstruktur for det er jo hensigtsmæssigt at man kvalificerer sig uanset om man nu sidder ude i den store verden og gerne vil til danmark eller man sidder i danmark og gerne vil have et liv
er en fordel at man tager noget uddannelse man kvalificerer sig man gør
blive en aktiv del af et velfærdssamfund som det danske for vi kan jo ikke
tro på at det hele kører rundt forudsætningen for velfærdssamfundet
også yder en indsats så pointsystemet som pointsystem har vi
ingen problemer med men det skal ikke ligne det pointsystem som nu er blevet afskaffet det skal have en anden udformning
i givet fald skal være men som beslutningsforslaget foreligger her
fire partier men de fire borgerlige partier har været i stand til at lave forskellige forslag og fremsætte forslag i folketinget og mens vi havde regeringsmagten lavede vi også forskellige forslag forskellige forlig i øvrigt aftaler som ofte
bredt hen over folketingssalen og hvor også socialdemokratiet var med langt de fleste af de stramninger vi
retspolitikken har socialdemokratiet stemt for mens
ingen problemer i at man kan lave aftaler man kan finde ud af at lave politik og på det her område
vi på den borgerlige side at vi ønsker at vi skal have en stram men retfærdig udlændingepolitik og der er altså nogle incitamenter i det som regeringen har gennemført som ikke er hensigtsmæssige og det vil vi rette op på men konkret hvordan det bliver
kvalificerer sig til at de kan være selvforsørgende således at de ikke bliver en byrde for
samfund men en glæde og gavn både for dem selv og for samfundet i øvrigt for det er en forudsætning for et velfærdssamfund
at de der kan rent faktisk også yder en indsats det krav er vi enige om at stille
det så bliver udformet må vi jo forhandle
den form den udformning det indhold de paragraffer de punkter
vi skal ikke sidde og lave enkeltsagsbehandling af opholdstilladelse i folketingssalen så så det er også et argument for det
stedet for nu at gentage hvad alle andre ordførere har sagt af vise ord
denne edward snowdens motiv for det han har gjort
hvis det var tilfældet ville denne mand så ikke have taget alle disse mange millioner dokumenter han har stjålet og fremlagt dem på én gang ville han ikke
er hvad jeg ved nej det gjorde han ikke det var ikke det han gjorde han har for det første
lidt påfaldende stjålet millionvis dokumenter uden at det var nødvendigt for at afsløre onde usa hvorfor gjorde han det det andet der er påfaldende er
til medierne
man lige få noget ny medieomtale
man lige igen være på forsiden af alle aviserne
i danmark besluttet af folketinget for det er ikke folketingets opgave at beslutte hvem der skal have opholdstilladelse i danmark og hvem der ikke skal have det vi fastsætter i folketinget de love og regler
er der sagsbehandlingen finder sted nemlig ude
så vi kan ikke støtte beslutningsforslaget fra herre uffe elbæk og
det er jo godt at herre uffe elbæk synes det er fint at jeg har gjort mig nogle overvejelser på vej til den her debat det kunne være at ordføreren for forslagsstillerne
gjort sig nogle overvejelser ikke bare
ulovlig aflytning i andre lande
det skal jeg heller ikke forholde mig til det må andre lande og andre landes myndigheder forholde sig til og så må de tage affære ud fra det
hvis der er lande eller personer der uberettiget
og det sker det sker at andre lande foretager overvågning i danmark
til at lave virksomhedsbesøg og så videre uden at have en dommerkendelse nogle gange er det berettiget i vores optik nogle gange er det ikke og så videre så vi har jo en løbende debat senest er eu domstolen nået frem til
debat i danmark så vi har løbende og hele tiden en debat i danmark
vigtigt at vi ikke har mere overvågning end højst nødvendigt derfor har vi debatten i forvejen og den har edward snowden overhovedet ikke bidraget til
og til anklagemyndigheden om at man skal tage de her sager meget alvorligt og sørge for at der bliver rejst nogle sager det er det ene det andet er at som lovgivningen
er det jo ikke strafbart at der holder en flok med
uden for en politimands børns børnehave og kigger ind over hegnet hver gang man afleverer børnene
de virker ikke helt så så godt som vi havde håbet
intimiderende adfærd over for tjenestemænd eller deres familier uanset
også kan bruges i de her tilfælde hvor det er offentligt ansatte tjenestemænd eller deres familier der bliver udsat for intimiderende adfærd uden at det er en direkte
længe fordi der er mange sager at gøre godt med men forudsætningen for at de her forslag rent faktisk kommer til at få en betydning for sagsbehandlingstiden er jo at den besparelse der er lagt op til
flyttet det hele uden at vi får reduceret
så spørgsmålet er om det radikale venstre forudsætter at de ti million
nå at komme i dybden med det her hvis vi som parlament skal kvalitetssikre lovgivningen og det skal vi jo så skal vi
tiden til at gøre det medmindre man bare med bind for
det er det ikke altid der er jo tale om
meget omfattende lovforslag ja der er nærmest tale om et helt bunkebryllup men det er faktisk helt ok at man gør det
står og plæderer for at et lovforslag skal deles op i ti forskellige elementer
det har vi her under førstebehandlingen men jeg satser også på at vi får det når vi når videre under udvalgsbehandlingen i forhold til
dommerne om deltidsdommere og så videre