syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
der nye krav om at virksomheder der håndterer visse stoffer skal gennemføre en forureningsundersøgelse af jorden eller basistilstandsrapport som direktivet kalder det det vil berøre cirka tre hundrede og fem og halvfjerds virksomheder og lad mig bare sige at det
ikke er nogen blomst der er groet i vores have men sådan er
men det betyder ikke at vi vil sænke beskyttelsesniveauet som det er i dag så der hvor vi i dag har skrappere krav til danske virksomheders anvendelse af miljøteknologi end eu foreskriver fastholder vi
at bygge de digitale værktøjer op så de spiller sammen med de systemer de kommuner i
den konstruktive tilgang og jeg må sige med hensyn til at
bemyndigelser til at udstede bekendtgørelser
at teknologien udvikler sig det er jo vanskeligt
der kommer til at ske med teknologien fremover
laver vi de her bemyndigelser
det jeg ser frem til de spørgsmål der kommer fra de forskellige ordførere vi leverer også gerne beregninger
de administrative omkostninger for virksomhederne det bliver svært at lave egentlige modelberegninger for bat kravene da vi ikke kender teknologikravene endnu men man
ændrer vi ikke det da vi i danmark ligger højere end eu og det betyder også at vi måske ikke skal forvente at der kommer
en stor og vigtig opgave
løfte de andre med ie direktivet
med hensyn til åbenhed om hvad vi offentliggør
med til at sikre at den bedste tilgængelige teknologi altså det højeste miljøniveau man kan lægge med den teknologi vi kender i dag
bliver brugt i alle lande altså man sætter en standard og så skal den være implementeret inden for en årrække
bruge nogle midler på at sikre at vi har dansk indflydelse på udarbejdelsen af de her krav er det netop for at sige at
europæiske samarbejde kan have glæde af fordi vi har været foran på miljøområdet på nogle områder men også fordi det ville være smart for danske virksomheder at
eu så ligner de dem vi har herhjemme så der ikke kommer en ny byrde på på de danske virksomheder med hensyn til åbenheden
forslag til hvordan det kan gøres anderledes men
så vist sig at vi fordi vi igennem mange år har været et ambitiøst land på miljøområdet har udviklet en masse teknologier som nu har den fordel at vi har været foran mens alle de andre lande først kommer nu
producerer forskellige miljøteknologiske løsninger de har fordel af at have den her konkurrencefordel
vil komme bref noter med nye bat krav som gør at vi skal kunne agere inden for det
på husdyrreguleringsområdet så derfor
hvis vi med rottespærrerne alene flytter problemet jeg vil altså hellere have problemer med rotter i kloaknettet end i vores børns børnehaver
eller på hospitalerne
rotterne altså er alvorlige smittebærere og
blot flytter problemet et andet sted hen rottebestanden er jo ikke konstant så når vi afskærer dem fra områder begrænser vi
at det er den bedste måde at begrænse rotternes udbredelse på netop ved at
men at sikre
problemet er altså at selv nye og intakte kloakrør
modstå rotteangreb desuden må vi nok erkende at alle kloakker og stikledninger ikke
altid trænge rotter ud af kloaksystemerne hvis
at der i den kommende bekendtgørelse om om bekæmpelse af rotter bliver indsat en bestemmelse der pålægger kommunerne at opsætte rottespærrer jeg har valgt at kravet i første omgang skal gælde for stikledninger der fører ind til skoler
hvor vi har de mest udsatte brugere herudover har jeg valgt at kravet skal gælde i forbindelse med byggemodning af arealer det er min forventning at rottespærrerne også med stor fordel kan blive benyttet andre steder
og det står jo virksomhederne frit for jeg regner med at vi med erfaringerne med rottespærrer i de kommunale institutioner vil kunne udbrede anvendelsen af rottespærrer yderligere til for
allermest effektive
finansiere også den her renovering af kloakkerne
er den største og vigtigste opgave
vi ved at det er de ældre
er de områder
nogle kommuner frivilligt kan vælge at
det her tilfælde er
sammen kan sikre at er finansiering derude til at få renoveret
en af de ting vi har gjort ved at målrette det
at der aldrig mere kommer til at være en rotte i de danske
nye bekendtgørelse efter at der i mange år ikke er
får vi renoveret vores kloakker hvordan får vi sikret at de værdier der ligger under jorden
at eliminere rotter er
som folketing og med til at sikre at kommunerne har finansiering
ligesom løb over i den anden ende af systemet
meget vigtigt at beskytte de gamle de syge børnene
myldrer rotter over i
ændre reglerne så det nu bliver muligt at finansiere
fjerner vi det likviditetsproblem som nogle vandselskaber ellers risikerede at løbe ind i om nogle år fordi der ikke er fuld overensstemmelse mellem lånets løbetid og afskrivningerne i
alle vandselskaber mulighed for at investere i den helt nødvendige renovering og udbygning af kloaknettet
ændring vil blive hilst velkommen af vandselskaberne
orienteret i nogle tilfælde har været tilbageholdende med at investere på grund af usikkerhed
lovforslaget om miljø og servicemål og den bekendtgørelse som udarbejdes som opfølgning på lovforslaget
for omkostningerne til miljø og servicemål for eksempel udbygning af kloakker
usikkerhed som vandselskaberne har oplevet de første år hvor vi har haft det her prisloft regeringens initiativer vil medføre at vandselskaberne kan hente de nødvendige midler til kloakforbedringer via taksterne
vi får sat gang i investeringerne og vi skaber ny vækst og flere arbejdspladser når vi har gennemført de nævnte initiativer
jeg vurdere om der er behov for yderligere tiltag og i den forbindelse vurdere om der er behov
og over finansloven eller betaler den over taksterne hvor det bliver målrettet og kan
mindre rolle det vigtige er at vi nu får givet de midler til kommunerne og til vandsselskaberne til at få lavet de her investeringer til at de kan få renoveret vores kloakker så vi ikke oplever de enorme
efter nogle af de regnskyl vi har oplevet så vi ikke oplever rotteplage som den vi
omkostninger for folk hvis biler bliver oversvømmet hvis sommerhuse
prisloftsbekendtgørelse og miljø og servicemål
man rigtig mange steder se at vi måske nogle gange glemmer
er ekstremt vigtigt at vi får renoveret vores kloakker men også at
at håndtere vandet på overfladen
af vandtakster så kommer vi til at betale dem i form af højere forsikringspræmier
højere regning i form af stigende forsikringspræmier
de skal fortsat være grønne oaser i vores byer hvor bybefolkningen har mulighed for at få jord under neglene i grønne omgivelser
hovedstaden har i en principiel udtalelse fra foråret to tusind og ni anført at markedsleje skal søges opnået for kommunal udlejning af arealer og det har givet anledning til usikkerhed og
endelige viden om hvordan det ser
så jeg vil afvente den
blandt andet fra kolonihaveforbundet og forskellige statslige og kommunale ejere af kolonihavejord udvalgets udredning skal blandt andet give et
endvidere skal de gældende regler for udlejning beskrives herunder særlig
færdig senest i maj to tusind
mig nærmere om hvilke konkrete ændringer eller ordninger
hvad problemerne er og hvordan vi bedst løser dem
snart tre år efter og kræve noget bare
arbejdet under den her regering vi gør nemlig noget ved tingene
i to en halv år under den tidligere regering overhovedet ikke havde nogen indflydelse og slet ikke kunne gøre noget
selvfølgelig står jeg
den her arbejdsgruppes arbejde
vi sidder netop ikke og venter hele og halve år
kommer udredningen i slutningen af maj
målsætning om at halvdelen af danmarks elforbrug
to tusind og tyve skal komme fra vind for
alle kommuner se på mulighederne for at placere vindmøller det er som i andre sammenhænge kommunerne
eller er omfattet af eksempel strandbeskyttelseslinjen
konkret projekt skal lave en vurdering af alternativerne til det konkrete projekt vi har i danmark et åbent og inddragende planlægningssystem hvor alle har mulighed for at deltage og give deres mening til kende
skal fastlægges i kommuneplanen
øjeblikket foregår en dialog mellem naturstyrelsen og københavns kommune om indsigelsen
nuværende tidspunkt drøfte udfaldet af sagen da det simpelt hen ville dårlig regeringsførelse at gå ind og blande sig i en styrelses afgørelse især når styrelsen er i dialog med kommunen
i øvrigt tidligere redegjort for sagen i min besvarelse af spørgsmål en hundrede og tre og halvtreds
teoretiske spørgsmål så må jeg sige at min holdning er
er de bedste til at planlægge så længe de overholder loven og så længe de tager højde for at
det gør vi jo fordi vi har en målsætning om
kommunerne arbejde med på den her opgave
kender naboerne det er dem der kender landskabet det er dem der kender forholdene
de internationale forpligtelser vi har bundet os
er det mest rationelle
men der må jeg sige
gennem førsteinstansen bidrage til en mere effektiv sagsgang samtidig forpligtes nævnet til at begrænse antallet af hjemvisninger
jeg ser frem til en konstruktiv behandling af forslaget så vi i fællesskab kan skabe gode rammer for klagesagsbehandlingen på natur og miljøområdet til gavn for alle både naturen og miljøet og de enkelte borgere og virksomheder
finde ud af det med hensyn til de tre tusind kroner
med tilbagevirkende kraft og det var jo sådan set os der var imod at vi overhovedet skulle sætte organisationer og virksomheder og myndigheder
lovgiver med tilbagevirkende kraft men vi sørger selvfølgelig for at der kommer rimelighed i tingene
de har ikke nogen stemme de har ikke nogen repræsentanter
på dem der vandt alle deres sager det var altså en selvmodsigelse af rang og det er
har taget til efterretning at de sagde at gebyret var for højt og derfor har vi også skyndt os at
at vi kunne komme af med det gebyr som selvfølgelig er urimeligt over for organisationer der varetager en vigtig opgave i et
tiltaget giver ikke en generel mulighed for at erstatte lokalplaner med kommuneplanen men forældede og overflødiggjorte lokalplaner som ikke længere har et reelt indhold kan
vil stoppe det andet forenklings og afbureaukratiseringstiltag vil udvide mulighederne for at lave udbygningsaftaler det vil sige frivillig aftale med en grundejer
selvfølgelig har hørt bekymringen
jeg vil sige at det er helt klart at borgeren stadig skal høres
man forestille sig at et lokalplanforslag har været i høring og at hverken berørte borgere eller andre interessenter har haft bemærkninger
for eksempel delegere lokalplanforslaget til endelig vedtagelse i forvaltningen men jeg er villig til at diskutere det her i
hvor vi skal gå med tusinde former for livrem og seler eller tror vi at kommunalbestyrelserne er så fornuftige at de
og som om det revolutionerer hele verden
at give kommunerne mulighed for at gøre noget som de
det at få tænkt klimatilpasning ind i lokalplanerne og kommuneplanerne
udvider sådan set det begreb der handler om bæredygtighed og gør det klart at
gør de nok af arkitektoniske hensyn eller af andre
men nu kan bruge begrundelsen at det er af hensyn til klimatilpasning det er jo også en måde at lave afbureaukratisering
at kommunalbestyrelserne ikke begynder at tage hele kommuneplaner og sender dem i delegation det er der ikke nogen
ikke både politikernes og alle mulige andres tid og arbejde
ikke kan uddelegere det men lad os tage diskussionen
lovarbejdet og se om vi ikke
lægge den lidt anderledes hvis der er en meget stor bekymring
gennemgribende vi bliver nødt til at se på den måde vi planlægger
da det store regnskyl kom i københavn var man simpelt hen
hospitals nødgenerator så lad os lige være enige om
vi står over for og derfor synes jeg da det er helt på sin plads at kommunerne tager hensyn til det her på lige fod
der skal stemme for det her forslag så lad os da diskutere hvad der skal til for
berolige er det en evaluering er det en positivliste eller er vi trygge ved den
det står på nu det kan man jo blandt andet gøre ved at bore i nogle af de ting man har været lidt usikker på og
hvad det er der kan uddelegeres og hvad man kunne forestille sig
miljømål eller servicemål
for eksempel kan få godkendt oversvømmelsesindsatser som tillæg til prisloftet
vil det alt andet lige gøre det enklere og billigere for vandselskaberne at fremme klimatilpasningen
slå fast at lovforslaget ikke lægger op til at ændre skellet mellem hvad der kan finansieres over vandtaksterne og hvad der skal skattefinansieres det må vi eventuelt tage op i en anden sammenhæng ud over ændringen vedrørende miljø og servicemål
kan stige en lille smule fordi man varetager nogle opgaver
en kæmperegning i den anden ende så skal vi betale for oprydningen bagefter alene
anden juli kostede over fem milliard kroner undskyld men lige ud af vinduet eller lige
penge er altså givet væsentlig bedre ud ved at sikre at
så kan vi håndtere det vand så kan vi sikre at det ikke ender i folks kloakker eller ender de forkerte steder
at det er ret fornuftigt at noget så vigtigt som vores vand terrorsikres
ved at gå efter vandet det ved vi jo
et voldsomt redskab som skal bruges varsomt og altid som den sidste udvej men hvis vi skal kunne planlægge for et velfungerende samfund
anden privat interesse et eller andet for deres skyld men man gør det fordi
om det er private eller eller offentlige der varetager den opgave men
almenvellet foretages inden for rammerne af grundloven og ressortlovgivningen konkret er
ved lovgivning via objektive kriterier vi
på området er meget restriktiv og ved ekspropriation til fordel for private intensiverer man prøvelsen
cirka en ekspropriationssag efter planloven i hver sjette kommune om året heraf skønnes at kun enkelte ekspropriationer kun enkelte
har cepos selv karakteriseret otte og tres som værende til fordel for private selv hvis man antager at det er en rigtigt
snakkede før om at lave lovgivning og lave symbollovgivning og og bruge hinandens tid på den bedste måde
noget behov for at begrænse muligheden for at ekspropriere til fordel for private eller for at opstille objektive kriterier for hvilke hensyn til almenvellet der kan begrunde ekspropriation efter planloven
alle om at kommunerne har sendt os et brev kl har sendt os et brev om at lade være
de samlede kommuner kl der har bedt os om at
væsentlige krav til både kommunens begrundelse for at gennemføre en ekspropriation
som jeg allerede har skitseret jeg kan i den forbindelse tilføje at
det må efter min mening kræve en særlig begrundelse at der skal være anderledes procedurer og processer på planlovens område end på andre områder jeg mener ikke at forslagsstillerne har peget på en
private formål der gavner væksten og udviklingen der gavner hele samfundet der gavner almenvellet
har vi klagenævnene til hvis vi begyndte at lave lovgivning på enkeltsager
et umuligt land vi bliver nødt til at kigge på det samlede billede
at cepos opregner otte og tres sager men
på planlovens område det er ikke på planlovens område det er i det hele taget i dag snakker vi om planlovens område og den undersøgelse vi fornylig har lavet peger altså på
er muligt at tænke sig at private kan lave noget der gavner almenvellet
er drevet af private der gavner almenvellet der skaber vækst der skaber arbejdspladser
at alle de andre i kommunen skal betale
man tit griber til ekspropriation det synes jeg er den interessante diskussion
inde for § tre og halvfjerds i grundloven der er ikke nogen borgere som
jeg ønsker sat i en situation hvor de føler sig krænket på deres retsfølelse men det er
vi har et meget stærkt domstolssystem
stærke klagenævn det er for at vi stadig væk skal kunne have nogle muligheder det er for at kommunerne skal kunne gå ind nogle steder
ordføreren mener ordføreren ikke at der er nogle situationer hvor der er nogle borgere som har haft en grund og så
presse prisen sådan at alle de andre borgere i kommunen
høj pris for at et projekt kunne lade sig gøre mener ordføreren ikke at det er sket en gang imellem og skulle vi så omvendt gå ud at lovgive efter det det mener jeg
politikere at holde balancen i det her samfund når vi ser at der er så få sager så få sager hvor der bliver eksproprieret til private og vi ser at kommunerne er rigtig gode til at varetage det her instrument skal vi så ikke lytte til dem
der viser at kommunerne er enormt gode til at varetage det her og når vi kan være enige om at det vigtigste er at det gavner almenvellet at det gavner hele samfundet og at det så er ligegyldigt om det
lave noget til fordel for hele samfundet som
offentlige kan jeg undrer mig meget over det
er det det man ønsker fra venstres side
er rimeligt at give for et stykke jord
kan gavne hele samfundet uanset om det er private eller offentlige der tager initiativet til at lave
om at noget kommer almenvellet til gode der mener vi at kommunen er de bedste til at lave skønnet det er vi
lave en lang liste det mener vi kommunen er og så har man mulighed for at blive prøvet ved domstolene
blandt andet fordi man får skattefrihed ud af det når man bliver eksproprieret
halvfjerds i grundloven er så
at man fra nu af vil ophæve alle muligheder for ekspropriation fra nu af til evig tid
så ukrænkelig at al form for ekspropriation skulle ud af vagten
ekspropriation er det sidste redskab man skal gribe til det sker meget sjældent at man gør det med private man gør det kun når det er til gavn for almenvellet altså når det gavner hele samfundet
er dem der kan skønne om det er det og er man ikke enig med kommunen kan man prøve sin sag ved domstolene skal vi nu ikke at skabe problemer
få sager
børnehave eller en boldbane eller en spejderhytte eller en virksomhed der kan skabe rigtig mange arbejdspladser til området det
må jeg jo sige at de vandplaner vi kom med
rigtig rigtig mange år om og allerede var to år forsinket med
vi skulle af sted med noget og derfor kom vi af sted med nogle vandplaner
til rette af venstre og konservative
på det tidspunkt var man tilfreds med dem og var lige ved at sende dem af sted så det
tidspunkt nu er de så åbenbart ikke gode nok men jeg kan sige om de vandplaner der ligger
haft klimatilpasning til at være en del af dem dengang det var venstre og konservative der sad
fordi det er klogt at tænke by og land sammen når vi tænker klimatilpasning det ønskede venstre
få lejlighed til når vi nu skal til at diskutere næste generation af vandplaner at sikre at vi får en ordentlig sammenhæng mellem by og land at sikre at vi får opstuvet vandet der hvor det er billigst og
man mister arbejdspladser man bliver fuldt kompenseret
klimatilpasning på altså kun at se det som et problem
vi ved at regningen bliver meget meget større hvis ikke vi kommer i gang med opgaven og vi ved
løsninger vi udvikler i danmark kan vi sælge til andre lande
vi skabe temmelig mange arbejdspladser nye gode arbejdspladser som lige præcis er det danmark har brug for så jeg synes
at kigge på klimatilpasning som en mulighed som et sted hvor regningen bliver meget meget større den tidligere regering var ikke særlig god på det her område derfor så vi sidste sommer et regnvejr der kostede over syv milliard kroner og
og tyvetusind skader i københavn
eller områder blev oversvømmet
at vi fik skabt de løsninger og de teknologier vi kan eksportere til andre lande og dermed
siger pyt med beskyttelse af vores vand pyt med beskyttelse af vores
kan eu ligesom sejle derudad man kan også prøve at hæve bunden og sige at vi skal sikre at der er i eu vi laver jo for eksempel nu et finish tjek altså et gennemsyn af lovgivningen
af den måde vandplanerne er implementeret på
til alles fordel at vi ser det her som
en mulighed for at blive konkurrencedygtige og for at
men vi har jo stadig væk til gode at se hvordan forholdene er imellem de forskellige lande og se hvordan vi sikrer en
jeg synes vi har en meget stor
meget meget dygtigt effektivt og højteknologisk og
mere specialiserede og højere kvalitet
man nemt kan få i offentligheden fordi man vælger at fokusere på
allerede nu lavet nogle ændringer af anmeldeordningen som spørgeren også
er den store grønne omstilling af
at det er en temmelig stor øvelse der skal laves og hvis vi først begynder at file
endnu større risiko for at sagerne hober sig op
problemerne i den husdyrregulering
er de lovgivningsmæssige ting der skal laves
mere og bedre natur i danmark
faktisk finde mange af de synergier
det kan hænge sammen med den store øvelse hvis det
naturtilstand der hvor det giver god mening
er skyld i de store oversvømmelser der var sidste år
de er først begyndt at træde i kraft nu så det er jo en situation som vi har haft længe og
oversvømmelser der var sidste sommer
steder hvor det er mest omkostningseffektivt
at lave nogle store vådområder hvor man i stedet for at have en masse sumpede marker eller en meget
eller genslynge en å sådan at man får et meget smukt naturområde man kan holde mere vand i landskabet
ikke ender de forkerte steder det kan meget let vise sig at være den mest omkostningseffektive måde at gøre det på og det er også derfor jeg ærgrer mig en lille smule over at vi ikke kom til lidt før
de vandplaner vi bliver nødt til at komme ud med havde fået klimatilpasning ordentligt tænkt ind
dobbelt formål både at sikre en naturtilstand de steder hvor det er relevant og afvanding
kommer til at få en anden funktion end at
ud over landmændene
kun opfatter vandløb som noget der har til formål at afvande landmændenes marker men
mange mennesker i det her samfund som deler den fælles natur de fælles
der er rigtig mange steder hvor det faktisk er kommunen
i kommunen der betaler for at vandløbene renses op selv om det er landmandens marker der har gavn af det
så mange skatteborgere betaler for de vandløb vi
på sin plads at de også får noget natur at de også får noget af den skønhed og at de
en ordentlig vandkvalitet i de vandløb der er i danmark
klimatilpasning kommer til at spille en rolle der vil være steder hvor man
det her bliver et arbejde som jeg kommer til at lave åbent og i fællesskab med interessenterne
nogle særregler for ni og tyve kommuner som gav en meget skæv og ulige konkurrence mellem kommunerne man sagde at det havde til
at hjælpe yderområderne men det var faktisk ikke yderområderne det hjalp
komme af med det meget store bureaukrati og samtidig at sikre nogle nye muligheder ude i landdistrikterne og det glæder jeg mig meget til at præsentere
er andre end de ni og tyve kommuner der har nogle områder er hårdt ramt og derfor skal vi selvfølgelig
skaber en meget ulige konkurrence men faktisk skaber lighed for loven i det her land og sikrer at det så når vi tager særlige hensyn virkelig er
formentlig også at venstre vil gå konstruktivt ind i det her arbejde
eventuelle forhandlinger så vi kan se på om ikke vi kunne få lavet en fælles planlov i det her land det har altid været det bedste for landet og det var en uskik at man valgte at gøre det her
den daværende opposition men som regering har vi selvfølgelig tænkt os at prøve at hvad vi kan for at få den nuværende opposition med sådan
gældende lov så det skulle ikke holde nogen tilbage fra at komme
konservative der lavede en skalbestemmelse
skade det samlede billede af både byen og
landskabet jeg ved godt at venstre gerne vil liberalisere planloven men jeg synes ikke
spanien og bygger vores kyster fuldstændig til med hoteller jeg synes ikke
man får nogle døde bymidter og nogle landsbyer uden
og med til at dæmonisere al form for planlægning sådan som
noget liberalistiske tilgang til planlægning
har jeg tiltro til at de selvfølgelig overholder lovgivningen
ikke nogen grund til antage at vandløbene ikke er vedligeholdt efter reglerne når de overdrages til borgerne
og vandløb der primært tjener til afledning af spildevand fra få ejendomme
handler om at de vandløb faktisk tjener nogle få menneskers private interesser
i første omgang hvorfor det er kommunen
meget få private menneskers private interesser
den lov som dansk folkeparti lavede sammen med venstre og konservative og jeg kan nu forstå på
jørn dohrmann at den lov åbenbart er så sjusket
også forstå at man ikke synes den lov man selv lavede for
jeg mener at den lov der ligger nu er ganske striks der skal være meget præcise kriterier for hvornår kommunen kan nedklassificere hvis der opstrøms ligger et stykke der er kommunalt ejet
ikke nedklassificere den nederste del
og det er meget få steder kommunerne
at nedklassificere jeg synes måske nok at det er fair nok
hvor det hele er private interesser og det er en privatperson der tjener pengene
sige at har man fået noget med skjulte fejl og mangler
de får årligt via bloktilskuddet tilført midler til den her opgave det
til region syddanmark at prioritere hvad for nogle sager pengene skal bruges på grunden til at
overhovedet har været engageret i den her sag bunder i at der for nogle år siden blev givet et
forurening og givet et ekstra bidrag og projektet var rettet mod de to værst forurenede af grupperne i
har ikke ligget aftaler eller hensigtserklæringer om finansiering af yderligere oprensning jeg har nu holdt møde med regionsrådsformanden carl holst og har forstået at regionen ikke i den nærmeste fremtid har planer om at foretage yderligere oprensning derude
respekterer som miljøminister at det er regionens valg
det er et voldsomt dyrt område at gøre noget ved det er meget meget dyrt at gøre noget ved jordforureninger nogle gange skal der endda bruges meget store
ligger nu hos regionerne ligesom alle de penge
og så må jeg respektere at region syddanmark
man kan godt sige at vi skal have renset dem op men så skal vi finde fjorten til femten milliard kroner det er en voldsomt stor udgift
selv hvis det projekt der var projekteret var blevet
så ville det stadig væk ikke kunne lade sig gøre at bade i vandet
forfærdeligt at der ligger forureninger som den her i danmark men der slæber vi jo rundt på en lang historie
nu sidder med opgaven de har udviklet store færdigheder på det her område det er dem der løbende skal vurdere hvordan de fire
det bedst at bruge dem på overvågning og monitorering og
ikke løber ud fordi det simpelt hen er voldsomt dyrt og kan være en miljømæssig ulempe
så svært og sørgeligt med de jordforureninger vi har i danmark at hvis vi skulle rense alle sammen
sikker på at vi ville få samfundsøkonomisk mest ud af at sige at vi skulle bruge
jordforurening det synes jeg er mange penge og
at støtte lovforslagets grundlæggende formål som er at bekæmpe handel med ulovligt træ og træprodukter det kan selvfølgelig virke
at man skal være optaget af hvad der sker nogle gange mange tusinde kilometer herfra men man skal huske at
en helt central rolle for menneskers liv
fattigste lande nogle af verdens allermest udsatte mennesker lever
dem og ikke bliver fjernet dem af os der har været i brasilien
med miljøudvalget har set hvor brutalt det er når skov bare bliver fjernet fuldstændigt med bulldozere og mennesker
altså af træfældning i regnskoven sker ulovligt og at der årligt omsættes tømmer for over tredive milliarder dollar der er altså nærmest en kæmpestor mafia der handler med det her så lad os lige vende tilbage
i europæiske lande og det er det vi stopper nu
at man kan håndhæve den her lov så det er mærkeligt at skulle høre på
virksomheder som ikke følger loven og som importerer det her ulovlige træ
selvfølgelig skal vi være optaget af virksomhedernes konkurrenceevne i danmark og der kommer ikke et eneste gebyr med
lovforslag ikke et eneste det som vi
at give lige konkurrencevilkår for dem der faktisk
at man selvfølgelig belønner dem
ukritisk brug af træ kan altså være med til at ødelægge en meget stor del af verdens skove
kan det ende med at den her ressource ulovligt ryddes i visse verdensdele det kan medføre væsentlige miljøforringelser en række steder verden over det kan betyde tab af biodiversitet
forskellige interessenter har dog peget på de mulige administrative byrder for virksomhederne eventuelle gebyrer og adgangen til private hjem
præciseret til tilsyn med og administration af flegt licenser og hvad betyder det det betyder at hvis vi lige pludselig skal udstede så mange licenser at det her bliver en meget stor og dyr opgave for staten
ikke skatteborgerne der skal betale det så skal det selvfølgelig ind i markedet det skal ind i markedsmekanismerne og der kigger vi jo meget nøje på hvad de andre lande gør meget nøje
i øjeblikket altså er staten
til ende kan man se at den løbende administration for staten
den forventelige udgift for virksomhederne alt i alt i danmark er omkring to million
det er jo en meget meget lille udgift samlet set i eu vurderer man at det koster en hundrede og tyve million kr så det at danske virksomheder skal bære to million kr og at udenlandske virksomheder skal bære
os prøve at diskutere den sag vi snakker om i dag lovforslaget stiller ikke administrative krav ud over de allerede gældende eu regler og der er anlagt en fleksibel tilgang hvor virksomhederne kan udvise fornøden omhu
ikke har gjort tilstrækkeligt for at undgå at gøre det jeg føler mig samtidig overbevist om at langt hovedparten af danske virksomheder bakker op om de tiltag der
skal vi selvfølgelig arbejde for at de lovlige virksomheder får en konkurrencefordel jeg vælger at tro at danske virksomheder faktisk er rigtig gode på det her område og at det ligefrem måske kan
ønsker jeg en god viderebehandling af forslaget i
udfordringer om de vil aflevere affaldet til
i deres hjemmekommune eller en anden kommune eller til en privat virksomhed forslaget har især betydning for de virksomheder
for at bekrige hinanden så nu prøver
stod en masse grønne organisationer og sagde i snyder på samtlige parametre inden for eus direktiv
dialogen og finde ud af hvordan vi kan arbejde sammen
at sikre innovationen også kan sikre at borgerne får en ordentlig pris
nogle penge til sine bestyrelsesmedlemmer fordi det
ordføreren kigger på hvad
et storcenter i udkanten af en by
vi skal huske at vi nu vender tilbage til et meget stort grundigt stykke arbejde der blev lavet i to tusind og syv
diskuterer i dag har jo til formål
rette op på en fejl der opstod tidligere
hvis nogle ejede en stor del af
mange sammenhænge at det er vandforsyningerne der har opkøbt den allerinderste del af området omkring drikkevandsboringerne og det betyder at grundejeren uden for den allerinderste del af området lider et økonomisk tab
et parti som liberal alliance jo plejer at gå meget op i bureaukrati
man skal gå i forhold til at have meget specifikke ordninger det drejer
og ni og tyve kroner per boring
skal til at deles mellem rigtig mange mennesker
at man fra liberal alliances side skal overveje hvor meget bureaukrati
svare dansk folkeparti og sige at dansk folkeparti jo var med til at lave en fejl da man lavede loven og at det havde klædt dansk folkeparti bare
at kvittere for at vi nu retter op på den fejl og reparerer på det
ser det ud til at der er en velvillig modtagelse af det her lovforslag og jeg glæder mig til den fortsatte behandling og er selvfølgelig klar til at diskutere om vi skal lave meget mere bureaukrati eller om vi bare skal få ryddet op
noget som kommunerne har efterlyst i lang tid det handler om
mest målrettede planlægning den billigste den hvor man i stedet for at blive ved med at udbygge rørene
er meget dyrt kan begynde at lave ting på overfladen og gøre det der hvor man ved risikoen
nu giver dem muligheden for at få de data så de kan lave nogle ordentlige kort det er det vi snakker om
er en udgift på omkring ni og tyve million
er det virkelig værd at bruge det her til en diskussion om erhvervslivets afgifter er det ikke en lille smule useriøst og skulle vi ikke snart begynde at være et folketing der er værdigt
diskutere den her regning som venstres ordfører siger kommer der er ingen
ekstra nedbør det er da et første skridt
som i usa hvor man benægter at der kommer større regnbyger så er vi da kommet så vidt vi vi kan også godt diskutere hvem der skal betale den her regning men der er jo ikke andre end os i det her land til at betale den men det hører ikke hjemme under det her lovforslag så skal man ikke
lovforslaget som gidsel
synes faktisk ikke det klæder folketinget at blive ved med at køre det her over i symbolpolitik i stedet for at diskutere det det handler
ændret klima med voldsommere regnbyger vi ved at vi står over for nogle meget store infrastrukturinvesteringer vi står over for nogle store investeringer for virksomheder for borgere der vil købe hus osv og selvfølgelig skal de have de rigtige kort
virkelig høre at venstre og konservative ikke vil stemme for at få den viden på
nu er det sådan i med det her lovforslag
fordi jeg hører en generel velvilje over for selve opgaven med det her kort at man går seriøst ind i udvalgsarbejdet og at man selvfølgelig også stemmer for selv om der er noget andet man
generelt tilkendegivet opbakning til formålet med loven i et af høringssvarene
var der bekymring for at lovforslaget skulle give kommunerne mulighed for at bede om oplysninger om alt og det er selvfølgelig ikke meningen
de samme problemer så hvis danmark kommer først på det her område hvis vi får udviklet de mest intelligente løsninger vi er verdensførende på modelleringer af oversvømmelser og når vi kan blive ved med at skubbe til den her dagsorden
vi jo også med til at skabe vækst og beskæftigelse
vil klimatilpasning være en vigtig del af den grønne omstilling
den problemstilling som venstres ordfører
og man ikke tager et lovforslag som gidsel fordi man gerne
at alle er kommet og jeg vil også meget gerne begynde med at takke ordførerne for den
meget positive modtagelse af og opbakning
eksempel biobrændstoffer
men også fordi det skaber midler til at bevare de rige naturressourcer der findes i de lande som nok er fattige men som har ansvaret for en meget rig natur det er altså det at man sikrer at der
mange mange muligheder for udvikling
jo være virksomheder der kan være bange for at blive beskyldt for tyveri hvis det har været svært at få en aftale med det land hvor man gerne vil gå ind og
og det kunne være meget skadeligt for
hvis det blev til en stor historie
nagoyaprotokollen og under det danske eu formandskab har det været en prioritet for regeringen at medvirke til en hurtig og effektiv gennemførelse af protokollen det her lovforslag
af de lovforslag jeg er rigtig rigtig glad for at fremlægge og meget stolt over fordi det sådan set giver
en gevinst for rigtig mange mennesker for det første
at give de her offentlige data fri noget der kan bruges meget aktivt i processen med at få moderniseret den offentlige sektor det kan bruges til at udvikle bedre ydelser til borgerne
frie geografiske grunddata vil samtidig give den private sektor helt nye muligheder for forretningsudvikling
vi kunne se en udvikling af nye apps til det stigende smartphonemarked med for eksempel gps modtagere
er rigtig glade for at få et folkeligt element
så det at de lige pludselig virkelig får fat i folkeligheden jeg sikker på at en af mine styrelser er utrolig glad for
en bys eller et sogns fysiske udvikling gennem de sidste
fuldt indfaset i to tusind og tyve
kunne begrænse forretningen for nogle private leverandører af kortdata til det
en gang imellem går ud over færgeruter jeg
en meget meget lille del i forhold til de penge vi bruger til at
betale for produktionen af søkort så altså de kort vi betaler for én gang i danmark kommer det danske samfund danske virksomheder og danske myndigheder til gode
få søkortene oppe i grønland så på den måde er der
de internationale kort for søområdet er dem der bruger
ved jo alle sammen at opgaven er enorm så det er virkelig et sted hvor jeg foreslår at
til at få lavet endnu flere kort med de ord ønsker jeg en god viderebehandling af forslaget og ser frem til en rigtig god dialog
en omkostningseffektiv metode til at sikre og vedligeholde vejene
i de her områder ellers kan brede sig ud til grusvejene og medføre store omkostninger til at vedligeholde vejene
bidrager slåningen også til at sikre vandafledningen fra vejene
sikrer at de her veje bliver ved med at være stabile og farbare
farbarheden er afgørende både for den erhvervsmæssige drift af de her arealer
meget artsrige fordi de ligger mellem mørke skove og lysåbne veje
tre rigtig gode grunde til
det er meget omkostningseffektivt og jeg kan betrygge spørgeren med
det enten har betydning for den erhvervsmæssige drift der er inde i skovene eller for at
naturstyrelsen er en af de styrelser der har skullet spare
mange af de steder hvor der kan spares hvis vi omkring de
naturstyrelsens skov og naturarealer de arealer naturstyrelsen administrerer er helt overvejende skov og naturarealer der drives med henblik på
to at give borgerne mulighed for at bruge og opleve naturen
kendtegnet ved at være langt mere intensivt plejet naturstyrelsen administrerer af historiske årsager
ligger som regel i tilknytning til skov og naturarealer det drejer sig for eksempel om springforbi langs strandvejen
og hørsholm slotshave ved folehaven skov og de skal altså plejes helt anderledes end skovarealer
så er vi helt nede og slå alt græs og jeg
invasive arter jeg vil sige
at gjorde det
vi diskuteret rigtig meget om det bliver dyrere at være dansker skal vi ikke alle sammen være helt ærlige og svare på det spørgsmål
der ligger en stor regning til os på grund af de forandrede vejrforhold
i holstebro hvor storå gik over sine bredder eller de kan spørge borgerne i svendborg hvor vandet stod langt nede i deres kældre eller de kan spørge borgerne i københavn
en regning til os alle sammen og den skal betales på den ene eller den anden
tre måder at håndtere den her situation på
lade stå til det er det vi har gjort i ti år det er derfor vi ser de her kæmpestore regnskyl der smadrer ting på deres vej der efterlader veje oversvømmet der oversvømmer landbrugsjord der ødelægger folks kældre og
sommerhuse det er selvfølgelig en vej man kan vælge
man gjort i ti år eller man kan gøre
som vi altid har gjort og håbe på at spildevandsselskaberne
det er at lave større kloakker det er hamrende dyrt for at sige det mildt
været på størrelse med metrotunneller hvad tror i det koster
at bruge nogle mere intelligente nogle billigere løsninger
er da også glad for at langt de fleste ordførere har læst lovforslaget har forstået det og indrømmer at det her er et intelligent lovforslag der gør det billigere
selvfølgelig med at de også støtter lovforslaget
de effektiviseringer der kommer ud af at gøre det på en mere intelligent måde så kan man altid diskutere de to milliard kroner fra kommuneaftalen
lade stå til og lade regnen komme ned og smadre tingene og få dyre forsikringspræmier eller bare bygge nogle større kloakker på størrelse med metrotunneller hvis
det her lovforslag hvis man synes at vi skal gøre det her intelligent og billigst muligt
jeg vil også sige at der har været relativt få bemærkninger der egentlig berørte selve lovforslaget
et ganske fornuftigt folketing som godt kan se når der ligger et klogt lovforslag der
gøre tingene på en smartere og billigere måde
tale om et historisk lovforslag
vi har gjort det med god hjælp fra kommunernes landsforening og deres medlemmer i baglandet fordi vi alle sammen
vi skal gøre det på den billigste den mest intelligente den mest effektive og mest innovative måde og det er lige præcis det det her lovforslag handler om i stedet for at
kan vi lade vandet løbe på overfladen af fine skybrudsveje der tit giver sjovere bymiljøer vi kan holde vandet tilbage i nogle smukke søer
på fyn var syv huse der blev ved med at blive oversvømmet og i stedet for
man tre af husene fra forsyningens side og lavede en sø der gjorde at fire af de andre huse fik
var rigtig glade
forsyningerne ikke kan få lov at lave de her
hele ideen er jo at en skybrudsvej træder i stedet for en kloak og at søen træder i stedet for et underjordisk betonbassin vi har fået cowi til at beregne nogle eksempler på hvor mange penge der
konkrete eksempler der vil blive sat i værk hvis man gør det her og det er ganske interessant for dem der gerne vil se på hvor meget billigere det kan gøres ved at lave en sø eller en kanal eller et vandløb
vi gennemført en række initiativer på det her område der skal gøre det billigere
vi har lavet en lov om oversvømmelseskort så det kan gøres intelligent så kommunerne ved
en kampagne som skal hjælpe borgere og virksomheder til også på deres egen grund at sikre at grunden
nedad ind mod huset der skal nogle gange relativt små ting til for at sikre at
løber det ikke direkte ned i ens kælder
for vand som er enormt
omkring to tusind fem hundrede milliard kroner om året det skal vi selvfølgelig udnytte for de løsninger vi finder på her er jo lige så gode i andre lande det vil sige
noget der hedder porøs asfalt altså asfalt
vandet kan sive ned igennem og det er jo noget vi kan sælge til andre steder i verden når københavn går forrest og laver en flot klimatilpasningsplan
sjov at de bliver inviteret til new york
det er danske virksomheder der kan komme med over
model som giver klare og sammenhængende myndigheds og ejerforhold for eksempel
er veje jo trods alt lavet for at afvikle trafikken og trafikforhold er nu engang kommunernes ansvar det vil næppe give mening at lægge en trafikopgave hos spildevandsforsyningerne når vi laver en model hvor der skal være pengestrømme mellem spildevandsforsyningerne
det selvfølgelig også afgørende at der er helt klare regler for hvordan betalingen skal foregå
gøre med den del der har med klimatilpasning at gøre hverken mere eller mindre jeg har naturligvis også lyttet til de høringssvar som har udtrykt
har været bange for at der vil komme en meget stor pukkel en meget
næste år det er en af grundene til at vi sideløbende med det her forslag har sikret at de investeringer der bliver lavet nu
kan finansieres over den horisont de faktisk gavner det vil sige at mange af dem vil kunne finansieres
vi skal selvfølgelig sørge for et fornuftigt betalingsflow for de her løsninger der rækker mange år ud i fremtiden derfor har vi nu sørget
afvikles over en årrække
det konservative folkeparti har ytret i dag og som vi har hørt fra
de forøgede udgifter til klimatilpasning kan belaste de virksomheder der bruger rigtig meget vand
der løfter investeringerne med to
det er omkring tyve kroner om året for en husstand de næste fyrre år der verserer også rigtig mange tal for virksomhedernes omkostninger
aftalen om øgede investeringer i klimatilpasning som jo altså igen
jeg vil sige at hvis det tal som kommer fra
eller uden kommuneaftalen og med eller uden det her lovforslag være behov for massive investeringer i flere år fremover
gang med at se nærmere på anbefalingerne fra vækstteamet
mulighederne for at indføre en sådan trappemodel
vi skal udnytte den her enestående chance i stedet for at stikke hovedet i busken eller måske ned i gummistøvlerne og tro at det ekstreme vejr med monsterregn ligesom forsvinder for det gør det ikke
lavet en kommuneaftale hvor kommunerne forpligter sig på at løfte investeringerne fordi der er et kæmpestort efterslæb
at sørge for at de kunne finansiere det på en billigere måde det er den kobling der er mellem de to ting
man kan sagtens med sin samvittighed i behold og sin fuldstændig konsistente holdning til de to milliard sove roligt om natten og sige
billigere måde og derfor stemmer man for det her lovforslag
som opfølgning på vækstteamets anbefalinger
den tidligere regering jo ganske lang tid og sloges med det her fordi det er en meget meget vanskelig sag
ja vi kigger stadig væk på det og jeg vil ikke give løfter om det ene eller andet i dag men jeg vil som jeg tidligere
sige at vi selvfølgelig ser på hvad vækstteamet har anbefalet os
udkommer med en holdning til det i en
de kan få det er ved at at borgerne skal betale en større del af regningen det
kigge på
rimeligt hvad der sker i dag eller er der nogle store virksomheder som betaler en meget meget stor del af borgernes regning
er nogle steder med nogle store vandforbrug hvor man så har fået en unaturlig lav vandpris man kan måske godt forsvare at der kommer
kommune med et stort slagteri skal være særlig gunstigt stillet
nogle mennesker der står og ikke
er jo derfor jeg som minister har sagt at vi kigger på det men at jeg ikke bare med lukkede øjne
en måned efter at anbefalingerne fra vækstteamet
andet om det det tager altså lige en lillebitte smule
at der er nogle store vandforbrugere eller kan skyldes manglende effektivisering
i sektoren som måske ikke er den mest hensigtsmæssige for forbrugerne det er
at man nogle gange kan få rodet lidt sammen om det ene lovforslag nu lige hænger sammen
vandsektorloven jeg forlanger ikke at
der er meget store kommunale udsving og det er en afgørende del af billedet
er meget meget meget fine partikler der kan trænge ind
vi får det her overblik derfor er det også så vigtigt at at vi får at vide hvilke nanoprodukter der er på det danske marked og hvad de bliver brugt til når vi
tradition for et godt og bredt samarbejde
om at finde ud af hvor nanomaterialerne bruges det er nemlig ikke klart i dag den afklaring vil så til gengæld også hvis man tænker
hvis forbrugerne går rundt og er usikre på nanomaterialer og nanoteknologi og tænker at vi politikere herinde
så kan efterspørgslen på de her produkter svigte og så får vi ikke draget nytte af de teknologiske potentialer som nanoteknologien og nanomaterialerne rummer
at sikre at forbrugerne føler sig trygge ved
vi ved allerede nu at mange virksomheder kun ligger inde med meget sparsom information om indholdet af nanomaterialer i deres produkter så de skal bruge tid på
og derfor skal de ud at hente oplysninger om produkterne men jeg tager selvfølgelig virksomhedernes bekymringer alvorligt virksomhederne skal have en udførlig vejledning om hvordan de finder ud af om de har nanoprodukter der skal indberettes
klage nationalt over afgørelser der træffes som et led i den fælles godkendelsesprocedure i eu
det vil sige at den gældende klageadgang
penge på at opretholde en funktion som ikke bliver brugt
indeholder sådan set også
at klage over eu afgørelser sidst men ikke mindst er det jo lidt særligt at vi på miljøområdet har den her ekstra funktion med et klagenævn
også det helt almindelige domstolssystem hvor man kan indbringe danske myndigheders afgørelser for domstolen så
egentlig er en meget meget lille adgang og man har mulighed for at klage i eu og man har mulighed for at klage ved domstolene så jeg synes vi skal lave den afbureaukratisering og den lettelse sammen men jeg er selvfølgelig villig til
i udvalgsarbejdet
showoff for at komme før eu det er det på ingen måde
så sent som i juni måned to tusind og tolv og kommissionen har lovet at de vil lave en portal der samler de forskellige landes europæiske registre vi er jo ikke de eneste der laver
i danmark er vi jo også med til at skubbe på kommissionens arbejde så alt i alt tror jeg
at eu kommer med noget lovgivning på området får den viden indsamlet og at vi så til gengæld faktisk har styr på vores vores hus herhjemme og måske endda er lidt foran de andre lande hvis det kommer til et
også til produktregistret og om det
det kun gælder farlige produkter til professionel anvendelse det vil sige at alle forbrugerprodukterne som jo
på hvorfor der skal laves et særligt
spørgsmål ordførerne har rejst men vi har selvfølgelig rig mulighed for også i
få svaret mere ned i detaljen
miljøregulering og konkurrenceevne
fremskridt på det grønne område samtidig med at man passer på virksomhedernes konkurrenceevne ja måske endda ligefrem forbedrer den men
til regeringens konkurrenceevnepakke
den bliver fremlagt og sige hvad der kommer til at være i regeringens konkurrenceevnepakke
vedrører reguleringen på landbrugsområdet
har regeringen nedsat en natur og landbrugskommission som har det samme dobbelte formål
en gang at sikre et robust og konkurrencedygtigt landbrugserhverv
en stærk robust og spændende natur i danmark det er opgaven og natur
måske lød en lille smule overrasket over at venstre godt kunne se at miljøregulering
venstres miljøordfører for ikke mange måneder siden udtalte at fem og tyve års miljøpolitik stort set var spildt
er jo et interessant synspunkt at høre
så er det selvfølgelig lidt mærkeligt at høre fra venstre at de sidste fem og tyve års miljøpolitik er spildt men
på plads i dag at venstre ikke mener der nødvendigvis er nogen konflikt mellem miljøregulering og god konkurrenceevne for
jo klart at vi står over for en meget stor udfordring i forhold til
producere også i fremtiden samtidig med at vi også har nogle meget
med så stor en opgave som vi skal løse her
at vente med at fremlægge den til vi lægger den frem
hvad der er i den pakke statsministeren har opfordret alle sine ministre til at tænke med
er i tråd med det tidligere spørgsmål
landbrugskommission som skal bidrage til en dobbelt løsning både at sikre et konkurrencedygtigt erhverv
skal udvikles en regulering som i højere grad baseres på friere rammer for tilrettelæggelse af produktionen med fokus på krav til emissioner udledninger og påvirkninger af omgivelserne
kunne tyde på at natur og landbrugskommissionen er på vej i retning af
regulering hvor man regulerer anlægget ved en emissionsgrænse for ammoniak lugt støj og så videre men igen kan man sige at vi bliver nødt til at
arbejde et helt år med et område der kræver en enorm grundighed og som kræver at
derfor vil jeg sige lad os nu lige vente på hvad natur og landbrugskommissionen