syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
med de bemærkninger og fra en hensigt om at vi ønsker at fri bevægelighed skal være fair bevægelighed og at vi ønsker en bedre balance mellem det indre marked og respekten for lønmodtagernes grundrettigheder
socialdemokratisk europæisk regi
hvordan en sådan social protokol kan udformes og de diskussioner der ligger dér men på daværende tidspunkt sagde jeg også
udformningen af det men men den grundlæggende idé
i højere grad sikrer at den frie bevægelighed også bliver til fair bevægelighed
i hvert fald hvis man har den holdning jeg har
jeg føler mig fuldt ud overbevist om at hvis eu projektet på den lange bane ikke skal opleve større tilbageslag eller det vi har set med brexit
nødt til at blive fundet en mere tydelig balance mellem det indre marked på den ene side og så de sociale og arbejdsmarkedsmæssige
at gøre den fri bevægelighed
jo selvfølgelig også bare sige til forslagsstillerne at
at forslagsstillernes parti har det synspunkt at vi hurtigst muligt skal
jo at den her tilgang er noget mere konstruktiv
er bedst tjent med tjent med generelt
samtidig har det også været et ønske for os at markere
af det europæiske samarbejde der er
skal melde os ud men vi tilslutter os til gengæld de kræfter i europa der
kan finde en bedre måde at indrette os på så vi skaber en lidt større grad af social retfærdighed og så gevinsterne ved det indre marked
social protokol kunne være et bidrag til og som jeg samtidig også sagde
det at vi bakker op om det her beslutningsforslag
begyndelsen på en diskussion som ikke
i en lang række lande til eu projektet grundlæggende har haltet i lang tid fordi der ikke har været en oplevelse af at det indre markeds gevinster bliver fordelt på en retfærdig måde så
set fint nok med os men det kommer
til at løse det grundlæggende problem nemlig at der
sammenhæng mellem på den ene side det indre markeds principper og på den anden side respekten for eksempelvis lønmodtagernes konfliktret
det tror vi er vigtigt at sikre jeg tror i øvrigt heller ikke at jeg helt forstår hvorfor regeringen og herre jan e jørgensen ikke også med de diskussioner som vi har hele tiden
med udstationering af
den fri bevægelighed for tjenesteydelser som i rigtig mange lande herunder også i danmark
været en aktiv medspiller i i forhold til til danmarks position
social protokol kunne gå ind og ligestille hensynene mellem det indre marked
respekten for løn og arbejdsvilkår rettigheder og så videre det tror jeg kan være
ordførerens europæiske partifælle emmanuel macron
samme europæiske fraktion som har rejst nemlig om at der er et behov for traktatændringer altså hvis den diskussion skulle komme og herre jan e jørgensen blev bedt om også
stilling til hvad han godt kunne tænke sig af sådanne traktatændringer ville han så være tilhænger af eller om ikke andet åben for at diskutere
måske godt kunne se på en mere retfærdig en mere fair balance mellem på den ene side det indre marked og på den anden side hensynet til lønmodtagernes lønninger rettigheder
et værneting kan man kalde det i forhold til
sikre at traktaterne bliver fortolket et er at man uddyber hvordan
forstås i lissabontraktaten
også sikre at det ikke ved sammenstød med det indre markeds principper
opbruge sin taletid grunden til at jeg overhovedet stiller det her spørgsmål som måske af nogle kan betragtes som lidt et drillespørgsmål er selvfølgelig fordi vi jo alle sammen venter spændt på
hvorvidt vi har en finanslov og om det ene regeringsparti agter at stemme for finansloven for to tusind og atten men også hvordan en eventuel skattereform vil tage sig ud vi er jo mange der er
liberal alliance får held og får magt
føre skæve prioriteringer med sig at det vil betyde faldende
vil betyde stigende ulighed så måske
står om hans regeringsparti agter at stemme for finansloven for to tusind og atten
overhørte jeg den seance ministeren havde med min
ministeren betragter det som en sejr eller et nederlag at boligskatteaftalen på den lange bane rent faktisk ender med at øge
regeringen sagde nu laver vi en skattereform hvor vi med åbne øjne eller bevidst øger uligheden det er jo ikke nogen hemmelighed at der også i løbet af de sidste ti års krise er sket enorme forskydninger af
er der har måttet bære konsekvenserne
nu har vi så en regering der laver en skattereform hvor man først siger at man øger uligheden med åbne øjne og så viser det sig senere
uligheden mere end man gjorde da man præsenterede den
være muligt at lave en skattereform hvor man ikke øgede uligheden
er mener ministeren oprigtigt at problemet er så stort
stadig mindre end det som regeringens nye skattereform lægger op til altså hvornår siger vi
ændret i skattesystemet på en måde hvor vi mener at det efter regeringens logik kan betale sig at arbejde eller
vores position vi kan ikke støtte
man også sige at vi lever i en tid hvor
vi ved at der alene bare i danske
set også mod muslimer og andre grupperinger som kan være med til at anspore nogle til
vi også sige at de her nye platforme har
efter min mening udpræget udgiveransvar jeg mener ikke ligesom ordføreren at det vil være på kanten af grundloven hvis
man så at der i bestemte trykte medier blev ved med eksempelvis at være en konsekvent overrepræsentation
opfordrede til handlinger som
set er strafbare at man så gik til udgiveren hvad enten det var ekstra bladet eller politiken eller jyllands posten eller
prøver at være mere opmærksomme på de her ting det er jo
vi ved jo at både google og facebook og
de her store californienbaserede
er så store mastodonter at det rent faktisk også her giver god mening at det
eu der fører de drøftelser
opfordre i særdeleshed facebook twitter med videre til at have en bedre form for
af i forvejen strafbare
det er derfor at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget
åbenlyst
facebook men også på andre af de her platforme
hadefulde ytringer som i forvejen
lang række andre ting vi så jo i går at
har en dialog med den platform
og en lidt bedre måde at være sammen på og diskutere på
med hinanden på på de sociale medier hvordan
man kan forhindre at de sociale medier bliver misbrugt som vi jo har
grupperinger eller enkeltpersoner
vigtigt at have en en dialog om og jeg er fuldstændig med på at det er et kæmpe dilemma
deres store centre i indien eller marokko eller helt tredje lande hvor de har nogle folk siddende som ikke nødvendigvis
de store platformsudbydere og den danske regering bør
set meget frem til heldigvis er det jo blevet sådan at vi i folketinget diskuterer de her meget meget vigtige spørgsmål ikke ikke bare en sjælden gang imellem men meget meget ofte
også i indkaldelsen kunne have inkluderet at det sådan set ikke kun handler om arbejdskraftens frie bevægelighed
udenlandsk arbejdskraft i danmark handler jo i lige så høj grad om tjenesteydelsernes frie bevægelighed og de handler i lige så høj grad om kapitalens frie bevægelighed
det vigtigt for mig også at understrege at det er hævet over enhver tvivl at det indre marked og de friheder der også ligger i det har givet danmark nogle enorme muligheder for at indfri sit vækst og eksportpotentiale
en fordel for danmark til gengæld
ikke lukke øjnene for at den frie bevægeligheds forrang for alle andre principper i eu retten skaber store problemer for lønmodtagerne
og i eu retten og det er ikke et problem vi
der er i dag meget få problemer med europæiske lønmodtagere som gennem princippet om arbejdskraftens frie bevægelighed kommer til danmark for at arbejde og slå sig ned og samtidig betaler
i de fleste tilfælde er de vandrende lønmodtagere dækket af ordentlige løn og arbejdsforhold til gengæld
at der virkelig skabes store problemer med social
kan til syvende og sidst kun håndteres i reglernes kerne
i den her folketingssamling ved en debat om den
en model vi arbejder med på den lange og den meget lange bane for vi gør os ikke nogen illusioner om at det er noget der bliver til noget
i dårligere arbejdsvilkår derfor
er det vores hensigt at vi både på den korte og mellemlange bane vil arbejde for at reglerne om udstationering reelt følger princippet om at man får
samme arbejde det samme sted i den revision der finder sted lige nu er vi kommet
der ikke gør at eu understøtter medlemsstaterne i at udbrede en større organisering af arbejdsmarkedet
at medlemslandene i fremtiden kan sikre effektiv håndhævelse af og kontrol med forholdene
arbejder vi som vi allerede tidligere har tilkendegivet på at der bliver skabt en bedre balance mellem lønmodtagernes grundlæggende rettigheder lønninger og arbejdsvilkår og eu traktaterne på den baggrund skal
sf alternativet og
fri bevægelighed har skabt vækst og beskæftigelse i eu og danmark
hidtidig praksis folketinget konstaterer at regeringen fortsat arbejder for at skabe opbakning til indeksering af børne og ungeydelsen i forslaget til ændring af forordning otte
ligesom regeringen vil modarbejde forslaget om forlængelse af eksportperioden for arbejdsløshedsdagpenge til andre lande
for min skyld må folk jo kalde hvad de lyster for mig at se handler det om
heldigvis og jeg tillader mig også at sige efter i
lidt for mange år ikke have indtaget
nogle der mener betyder at vi er blevet meget mere skeptiske og meget mere kritiske jeg mener
jeg ved ikke om om det som herre henrik sass larsen sagde i november måned to tusind og seksten kvalificerer sig som et løfte
forhindre mange
vi har vores arbejdsmarkedsmodel i danmark som vi vil gå meget langt for at værne om mest af alt fordi vi har set at den arbejdsmarkedsmodel vi har har været et rigtig rigtig stærkt værktøj til at sikre at den vækst og beskæftigelse
som vi skaber rent faktisk også bliver fordelt på en ordentlig måde til gengæld kan man jo godt når man anskuer det europæiske billede se at der er en lang række andre lande som jo i forvejen har arbejdsmarkeder hvor løn og arbejdsvilkår bliver reguleret meget mere ved lov
forestille sig at i fremtiden kan det være en model de kan benytte sig af i danmark vil jeg så argumentere for og det kan man allerede vælge at gøre nu kan man jo almengøre de overenskomster man forhandler på privatområdet med videre
til lov altså det ville jo være en måde at sikre at de vandrende arbejdstagere som
også kommer skal arbejde
arbejdsvilkår det
vi har for nuværende ingen planer om at der skal være en
lave en tillægsprotokol til traktaterne som fortæller os eller som uddyber hvad der egentlig menes
lissabontraktaten med en social markedsøkonomi og sociale fremskridt osv
en lang række andre steder omkring de her ting men jeg tror bare at en helt nøgtern konstatering
set at herre pelle dragsted har sagt det skal hedde europæisk solidaritet det ligger heller ikke lige for det tror jeg endda ligger langt længere ude i fremtiden end
på den rejse er jo at der nu er lagt op til en vedtagelsestekst som hvis folk ellers stemmer som
indtil videre i debatten har tilkendegivet
man på nationalt plan skal have de fornødne muligheder for at bekæmpe social dumping og at man
i den her vedtagelsestekst skriver at de økonomiske rettigheder ikke skal trumfe
på den rejse som jeg realistisk set mener er et godt stykke vej jeg
for en del af herre finn sørensens tilgang nemlig
sagt fra talerstolen og også til spørgsmålene
at man har et ønske om at reformere eu og derfor tillader jeg mig at gå en lillebitte smule ud over
nemlig forvirret på et højere plan og jeg håber at herre finn sørensen
egentlig præcis at enhedslisten overordnet mener
at man ønsker en genforhandling af danmarks tilknytning til eu som så skal sendes til folkeafstemning
tilvejebringe den genforhandling uden at om at artikel halvtreds udløses man er
så er opfyldt lad os antage at hele eu har bakket op om det så er en bedre balance mellem lønmodtagerrettigheder og eu retten vi er alle sammen glade eller i
have en folkeafstemning
dansk medlemskab af eu er det korrekt forstået og med hvilket formål
og på vestamager vil opleve markante forringelser i den kollektive trafik for at finansiere letbanen i københavns omegn
det jeg havde regnet med at ministeren ville svare at det
man skal tage mit spørgsmål som udtryk for at opbakningen bredt
til letbanen men det handler jo om og det var det jeg ønskede at få
landets trafikminister den vurdering at det ville være problematisk hvis der er bysamfund som ikke er dækket af
egen beslutning grunden til at jeg overhovedet stillede
truffet nogen beslutning i region hovedstaden endnu og derfor
som især handler om geografiske interesser som som udspiller sig og det er der hvor jeg bare
hørt hvad er ligesom landets trafikministers holdning til hvis man vælger en løsning hvor der vil være hele bysamfund som ikke vil være dækket af en busforbindelse og
til at høre mere til til den her sag formentlig ikke kun fra
region hovedstaden suverænt sammen med kommunerne træffer de her slutninger og prioriterer som de skal
den kattepine hvilket leder over til det næste spørgsmål vi har at de har ret rigide rammer for
af det foregående og det hedder vil ministeren overveje at ændre lovgivningen så man i region hovedstaden og andre regioner kan inddrage andre finansieringskilder end alene transportområdet når driften af letbanen skal finansieres
til økonomi og indenrigsministeren grunden til at jeg også det her spørgsmål og det
det foregående vi lige har haft er at
transportministeren mener at det er problematisk hvis der ikke er
steder hvor der heller ikke er baneforbindelser i hvilket omfang vil transportministeren så være med til at prøve
arbejde på at finde fælles løsninger
så til ministeren om han holdningsmæssigt ikke mener at man bør sikre at der er transportmuligheder for alle borgere i
man har foretaget men derfor kunne godt håbe på at ministeren ville være med til at se på forskellige løsninger eller i hvert fald tilkendegive sin holdning
at letbanen ude i københavns omegn vil være en god investering og
den situation at det muligvis vi ved det ikke endnu kan risikere at gå ud over transportmulighederne for folk der bor på vestamager og i dragør det var det jeg håbede
herunder i særdeleshed ude på amager det tror
man føler at politiet er rykket længere væk specielt hvis man bor ude i kastrup tårnby og for den sags skyld dragør
nu og her at lige præcis kamillevej genåbner
et af de steder hvor der der igen kan etableres patruljeret udkørsel jeg kender jo også godt historikken det
jo også da mit eget parti var i regering at nogle af de her ændringer blev foretaget men nu må man også sige
den utryghed som borgerne oplever og også giver udtryk for
i kommunalvalgkampen at at justitsministerens partifæller ude i tårnby jo rent faktisk havde det som et valgprogram
der igen skulle være patruljeret udkørsel fra kamillevej
skråstreg station amager så det håber
bliver station amager men hvordan får vi taget hul på diskussionen
hvor i landet man så vil sige at man har brug for at have noget mere synligt
ministeren jo ganske rigtigt selv påpeger i avisen
sig for at få irak til at tage imod de en hundrede og otte og tredive afviste asylansøgere og udviste kriminelle irakere
også min kollega herre erik christensen stillede spørgsmålet er jo at
en styrket indsats for udsendelse ligesom det flere gange også har været en hovedprioritet
blandt andet da regeringen fremlagde sin strategi
irak er en kompliceret case på grund af vores
i det vi har selv også lige medvirket endnu en gang til at nedkæmpe isil som ministeren også nævner der er behov
for stabilitet men kan man ikke sige det om stort set alle andre lande som heller ikke vil samarbejde
kan man ikke sige uanset om det er ghana eller
så vil det jo også være med til at skubbe endnu flere migranter som ikke vil være i stand til at få asyl afsted
lige så anvendeligt argument på stort set alle andre lande og hvornår mener ministeren
vi kan bruge det værktøj at begynde at true landene med at
støtte hvis de ikke vil samarbejde om at tage afviste asylansøgere tilbage
der har kendt til den her organisation
var ikke begyndt på masserekruttering og den var ikke begyndt på
punkt hvor det her ikke kun handler om stabiliseringsindsatsen
en mere kronisk og større problemstilling i forhold til regeringen i irak
set ikke fordi vi i ikke har tillid
til at regeringen gør hvad den kan vi håber i hvert fald at regeringen gør
handler om at stabilisere efter isil men igen
tommelskruerne på i forhold til den irakiske regering
er et forslag om at indføre én social protokol
det vi diskuterer så gør enhedslisten sig den ulejlighed
at blandt andet den samlede europæiske fagbevægelse har lavet
som de europæiske socialdemokratier har lavet og det er noget der har eksisteret i debatten i lang tid
det indre marked vi ønsker ikke at udtræde af eu ligesom dansk folkeparti af og til i
at lønmodtagernes grundlæggende rettigheder lønninger og arbejdsvilkår skal knægtes af hensyn
det her beslutningsforslag grundlæggende handler om
beslutningsforslag vil jo sikre at hver enkelt nationalstat fortsat kan garantere at de lønmodtagere man har i sit land ikke får knægtet deres grundlæggende arbejdsvilkår
der blev lavet tilbage i to tusind og femten vedrørende om der var tale om suverænitetsafgivelse eller ej det konkluderede justitsministeriet at der
reelt set ikke kender et givent beslutningsgrundlag for en eventuel dansk deltagelse
er forbeholdne over for
at danmark skal deltage i en bankunion det er vi af mange forskellige årsager det er også derfor vi afventer
regeringsnedsatte arbejdsgruppes konklusioner og anbefalinger og afdækning af hele spørgsmålet som gerne skulle komme engang til næste år før vi tager diskussionen
også hvis man ser på det seneste
der også kan tegne sig i horisonten på den baggrund synes vi også at det er præmaturt at
stilling til om der skal være en folkeafstemning så
den type af indskydergarantiordning man har inden for den danske banksektor rent faktisk jo
rigtig rigtig godt det betyder ikke
tvinge danske bankkunder
betale for eksempelvis den italienske monde dei paschi
sige at det at bankerne selv
der skal stilles til rådighed for eventuel bailout synes jeg egentlig overordnet og principielt er en god idé spørgeren er selv
forbeholdne over for på det nuværende grundlag at sige at vi at vi føler os overbevist om at dansk tiltrædelse
bankunion er en god idé nemlig at der er betydelige betydelige risici i en række forskellige banker stadig væk her ti år
finanskrisen herunder i italien herunder i grækenland
stilling til på nuværende tidspunkt om
en folkeafstemning om et endeligt grundlag vi ikke helt kender og vi kender heller ikke rækkevidden for eksempelvis
grundlæggende har det synspunkt at vi skal have folkeafstemninger
stilling til hvorvidt man skal have folkeafstemning på et grundlag som vi endnu ikke kender
ikke tilhængere af at udskrive folkeafstemninger om ting som vi ikke ved hvad er
med sig selv og resten af os om hvorvidt man skal have en folkeafstemning om hvorvidt danmark skal træde ud af eu uden at vide hvad det er der venter på den anden side
egentlige beslutningsgrundlag er derfor
skeptiske over for hvorvidt danmark skal indtræde i en eventuel bankunion vi synes der er betydelige spørgsmål der endnu ikke er afklaret
det politiske og økonomiske klima i europa er mildest talt
som herre nikolaj villumsen nævner nemlig lissabontraktaten
her ligger der et beslutningsgrundlag det vil have til afstemning
underdrivelse mange er flygtet fra krig og ødelæggelse de migranter som kommer hertil og som ikke nødvendigvis får asyl
set også taget fra deres hjemegne
meget reelle årsager og vi har som samfund et ansvar for at de børn behandles ordentligt mens de er i vores land barnets tarv er et afgørende hensyn i indretningen af vores asylsystem
det eneste hensyn vi skal også tage hensyn til kapaciteten hos vores operatører og vi skal sikre os at vores asylsystem ikke kan misbruges som en illegal vej til europa for økonomiske immigranter vores asylsystem skal kort sagt balancere en række forskellige
i flere omgange været med til at forbedre børns vilkår i asylsystemet vi har styrket tilsynet med børnene på asylcentrene efter en række sager om misbrug og overgreb
har fået bedre muligheder for at opretholde ro og orden og vi har sikret at barnebrude ikke skal indkvarteres sammen med deres voksne ægtefæller det ændrer ikke på at et asylcenter aldrig bliver et ideelt sted for
sted hvor man opholder sig midlertidigt indtil der træffes afgørelse om hvorvidt man har ret til beskyttelse i danmark der er god og nærende mad der er sundhedstilbud og børnene kan gå i institution og skole men det er og bliver en midlertidig foranstaltning barnets tarv
det eneste hensyn vi skal tage
vi hele tiden og hele vejen igennem følger det her område meget meget tæt men sagen er
de eksempler som herre nikolaj villumsen nævner at
når folk først er på et udrejsecenter og når det er at børnene begynder at blive syge hvilket jo er frygteligt
det fordi alle andre muligheder er udtømt
der har været tilbudt en lang række forskellige ting som gør at det bliver nemmere for den enkelte familie som har fået afprøvet alle muligheder for at få anket deres sager rent faktisk at komme tilbage
at opholde sig i danmark så det at en familie vælger
tusind og femten og efterfølgende og stadig væk er en historisk alvorlig både flygtninge og migrantkrise i hele europa og
set i hele verden for den sags skyld og at asylsystemet mere eller mindre er brudt fuldstændig sammen og en del af årsagen til at det asylsystem er brudt sammen hvilket gør at de mennesker der reelt har behov for beskyttelse ikke kan få den
millioner afviste asylansøgere som nægter at rejse hjem det er jo en del af det samlede billede og alle de hensyn der skal tages
vi mener jo som sagt bare at en lang række meget forskellige hensyn i den her sag som skal opvejes mod hinanden
er regeringens og myndighedernes opgave
og sørge for at de ting fungerer og at barnets tarv bliver sikret og det er vores opgave i folketinget at kontrollere
peger på i den her sag at det måske ville være mere oplagt at vi prøver at lave en fælles beretningstekst frem for at blive enige om et
altså et udrejsecenter er en midlertidig situation man skal befinde sig i der er
nogle overvejelser om kapacitet og en overvejelse om hvordan man gør det ude i felten osv
at man etablerer køkkener på alle stuer køkkener i alle værelser hvor familier bor
at du så får oprettet mere end midlertidige hjem og og det er jo alle de hensyn der skal opvejes over for hinanden for jeg synes jo omvendt også at herre holger k nielsen har ret
overveje at lade den familie mens den så nu engang venter på at rejse ud
er en midlertidig situation fordi
har fået prøvet alle ankemuligheder
hele tiden villige til at diskutere
at hvis man skal sikre barnets tarv og barnets
at de får sund og nærende mad og det er at de har adgang til skole og fritidsaktiviteter men at de og familien også hele tiden ved og det er jo tragisk for den enkelte familie hvad enten de er flygtet fra krig eller katastrofe eller
i konventionernes forstand og få sorteret dem fra der ikke har et behov
men det er jo forældrene der er forældre vi
det at være myndige over for det enkelte
er alt andet lige stadig væk forældrene der vælger
de efter dansk lovgivning og efter afprøvet alle muligheder
haft anledning til at besøge hverken sjælsmark eller et lignende udrejsecenter men man er da dybt forfærdet over det man hører men vil igen også bare huske på og minde alternativets ordfører om
vejes op mod hinanden og det er jo det vi håber på man kan finde ud af i en fælles beretningstekst på
at migrantsituationen i middelhavet er en af vor tids helt store humanitære katastrofer de sidste tre år er mere end titusind mennesker druknet i middelhavet
der er dog lyspunkter på nuværende tidspunkt i første kvartal to tusind og atten har vi set færre ankomme og næsten halvtreds procent færre døde migranter på de centrale smuglerruter på middelhavet
tysklands og italiens side for at styrke kontrollen med de ydre grænser men en realistisk vurdering er at presset på ruterne over middelhavet kun vil vokse
næste tredive år vil befolkningen i afrika blive fordoblet allerede nu kan vi se at gennemsnitsalderen
i nigeria viser rundspørger at næsten halvdelen af den voksne befolkning ønsker at migrere hvis de fik mulighed for
det står vi med et dysfunktionelt europæisk asylsystem hvor vi tildeler dem der sætter foden på europæisk jord en række rettigheder og økonomiske privilegier som størstedelen af verdens flygtninge ikke er i nærheden af at få del i
de alt for mange illegale økonomiske migranter
fuldstændig forståelige grunde ønsker at leve deres liv i europa ngoerne forsøger at redde menneskeliv i middelhavet men bliver uforvarende brikker i menneskesmuglernes forretningsmodel
men vi er nødt til at finde strukturelle løsninger på strukturelle problemer og ikke bare skyde skylden på
side at skabe et nyt og mere retfærdigt asylsystem som ikke løfter de få som sætter foden på europæisk jord til et højt niveau og lader resten
er strukturelle løsninger på et meget
og at langt de fleste personer som forsøger at krydse middelhavet på vej mod europa ikke har krav på international beskyttelse kyniske menneskesmuglere tjener milliarder på at lade mennesker
som som ordførerens parti jo ikke har bakket op om de gange vi har diskuteret det
jo rent faktisk været med til at bremse tilstrømningen over det ægæiske hav rigtig rigtig meget det andet der er at sige er at vi
blive skubbet tilbage til hvor de kom fra men der skal være et sted hvor man sender de her mennesker hen jeg synes jo at nogle af de centre man har set der har været
efter alt for lang tid er er lykkedes at presse de afrikanske ledere til at tage nogle af de afviste asylansøgere tilbage nogle af dem som aldrig kom med smuglerbådene over viser at der har vi også et ansvar det derfor vi peger på
sender folk hen som er afvist indtil de enten tager hjem hvor de kommer fra eller får afklaret hvorvidt de kan blive tildelt asyl
sagen er bare at vi ser en lang række både tekniske men også juridiske udfordringer i det
blive ved med at være der mange år ud i fremtiden og det tror vi at der skal findes nogle strukturelle løsninger på andet end at vende bådene
halvuansvarligt
inden for to tre års tid havde indgået en meget meget stor aftale med eu om
mod at de får et stort pengebeløb med den omkostning
statsfinanser og stabilitet at der opholder sig tre millioner flygtninge i tyrkiet tror jeg ikke den tyrkiske ambassadør havde sagt ja
afsløret og derved forringet
begynde at indgå forhandlinger men jeg kan have nogle ideer om det man kunne jo for eksempel gøre ligesom frankrig det er en anden model men ikke desto mindre har frankrig jo et lignende modtagecenter
en række lande man kunne snakke med om
siger heller ikke at vores model nødvendigvis er den der en til en vil blive til noget
hvordan man skal løse de her meget store og strukturelle udfordringer hvor det er at vores asylsystem grundlæggende er brudt sammen fordi der er så stor en sammenkædning mellem folk der egentlig har krav på asyl og krav på beskyttelse
hele den sammenkædning er med til at underminere beskyttelsen og hjælpen til dem der har brug for hjælp
steder hvor det er dyrere men jo også fordi opbakningen til at have et effektivt asyl og flygtningesystem eroderes jeg har endnu ikke i debatten hørt nogen som helst
hensyn der er
vi mener ikke at man bare kan vende bådene og ikke samtidig påtage sig et ansvar for
de flygtninge der nu engang er rundtomkring
asylbehov kan afklares
er nogen chance for at få asyl i europa og derfor må de vende snuden hjem til nigeria
eller også må de stille sig i kø i et fn kvotesystem
nogle løsninger der tager udgangspunkt i helheden og i de langsigtede strukturelle udfordringer så man både gør noget ved problemernes rødder
det som australien også gør som jeg synes at dansk
er jo at man har mangedoblet modtagelsen af blandt andet fn kvoteflygtninge samtidig med at man vender bådene rundt og
prøver at opstille hvad det egentlig
position er og grunden til at jeg så lige spørger uddybende
arveafgiften som vi jo ved udelukkende kommer de rigeste til gavn og
ikke dem der bor i vestsjælland eller i sønderjylland osv til gavn
noget overblik over hvor
handles altså hvis der skulle handles i en forhandling
for at herre kristian thulesen dahl medvirkede til
velfungerende velfærdsflertal
og for det meste også alternativet som jo
forhindret en højere pensionsalder til mest skade for de nedslidte
indsats mod at man ikke lempede skatten i toppen yderligere end hvad der var behov for
vi kunne for at investere i fælles velfærd det vil
thulesen dahl sige at der ikke er noget behov for at lempe
mennesker i det her land som har de allerallerhøjeste indkomster
der måske i højere grad er brug for i fællesskab at se på
man vil i de konservative fokusere mindre
alle partier har jo stort set ført reklamekampagner hvor man har ændret sine logoer til den grønne farve og man har sagt at
når det så kommer til det konkrete i nærværende finanslovsforslag er der stort set ingen initiativer som ruster os bedre til fremtiden i
enhedslistens holdning er at man ønsker at
en folkeafstemning om fortsat eu medlemskab og kunne fru pernille skipper ikke også delagtiggøre os i hvad man ved sådan en folkeafstemning
set også det er klogt af enhedslisten også at gå
eu og vi deler jo fuldstændig synspunktet om at det i dag er for nemt
skabe social dumping og så videre det jeg til gengæld undrer
at have en folkeafstemning hvor man vil anbefale danskerne at vi skal melde os
det andet er så spørgsmålet vil fru pernille skipper ikke også bekræfte over for mig som jeg har kunnet sondere terrænet at enhedslisten er et af de meget meget få blandt de mange
enhedslisten har i europa og i eu som rent faktisk anbefaler det samme som enhedslisten nemlig at afholde folkeafstemninger i lighed med brexit og
ordføreren ikke er den eneste der drømmer om poul nyrup rasmussen af og til men det synes jeg
være lidt mærkeligt at sige men vi er jo mange der respekterer
vi alle sammen kunne følge med i sidste efterår at
fik gennemført de historisk store skattelettelser som man havde lagt op til
for kommende skattelettelser og deler ordføreren
hvor man i virkeligheden bryster sig af at have tilført velfærdssamfundet mange flere penge og at det er det der skal sættes ind på nu kan ordføreren
og specielt mareridt i forhold til hvad det
for et samfund vi vågnede op til
at regeringen ikke kommer til at gå til valg på at give flere skattelettelser
alliance ønsker sig flere skattelettelser og vi har samtidig også hørt at regeringspartierne går til valg
at der ikke skal gives flere skattelettelser og
betyder det i forhold til at gå til valg sammen om at danne
der er blevet fremsendt til folketinget
brede diskussionen lidt ud og tage nogle af de
noget man måske kan have en tendens til enten bevidst eller ubevidst at lade forsvinde i hverdagen altså for socialdemokratiet
ikke alene et vigtigt og afgørende projekt men det er et projekt som vi bakker fuldt og helhjertet op om og det tror
fordi når vi ser på summen af alle de store udfordringer vi kan se rundtomkring i verden
sektor for digitale tjenester hvor
meget meget store monopoler som selv bestemmer hvor det er de vil betale deres skat
i mange mange årtier i hele den vestlige verden har været foruden
på den udenrigspolitiske scene er europa
se på en lang række forskellige ting der
en parisaftale hvis ikke det var eu der havde presset på for det og der ville heller ikke være en effektfuld implementering af den parisaftale hvis ikke eu blev ved med
er jo at vi bakker op om princippet om den fri bevægelighed men vi vil også gerne have at den fri bevægelighed skal betyde fair bevægelighed og i alt for mange år har vi været vant
mere eller mindre at se passivt til at social dumping har kunnet foregå
tiåret for finanskrisen
de sydeuropæiske lande men også rundtomkring
alt for mange arbejdsløse nogle lande har stadig væk tocifrede arbejdsløshedsprocenter i nogle lande har man
op omkring fem og tredive til fyrre procent ungdomsarbejdsløse
kan man se at blandt almindelige lønmodtagere også i nordeuropa er utrygheden stadig væk meget meget stor lønudviklingen er ikke gået lige så stærkt som alle mulige andre steder
udviklingen af det europæiske samarbejde er at vi reelt får sat en stopper for
der foregår social dumping
mellem på den ene side det indre markeds grundlæggende principper og på den anden side respekten for lønmodtagernes grundlæggende rettigheder
på i indledningen og som handler om de her nye techmonopoler og det at de dybest set ingen skat betaler hverken i europa eller for den sags skyld nogen andre steder et af de forslag der er kommet fra
anden form for digital beskatning af nogle af de her virksomheder det bliver nævnt i udenrigsministerens redegørelse men det bliver ikke også samtidig nævnt at den rolle danmark har spillet i de drøftelser indtil videre i hvert fald
som er nogle af de lande lavskattelandene irland
at forhindre at man laver en fælles regulering på de her områder
er tilfredse med tilstanden for det nuværende europæiske samarbejde men vi kan omvendt heller ikke se nogen som helst
at vi skulle forlade bryde ned eller direkte modvirke og modarbejde det
er en af de vel altoverskyggende udfordringer for os her i danmark og for resten af unionen lige nu under hvilke vilkår
diskussioner næsten hver uge i europaudvalget vi har det også i folketingets brexitfølgegruppe og så videre
helt grundlæggende ud fra ren og skær solidaritet med
der er lavest lønnet og kortest uddannet i storbritannien at det er dem der
komme til at betale den højeste pris
beslutning indtil videre men grundlæggende står vi altså også
og vi bakker entydigt op om den linje der indtil videre har
mest af alt er storbritannien der er nødt til at fortælle resten af fællesskabet hvad det egentlig er for en relation man gerne vil
eu i fremtiden
de næste forhåbentlig mange år
at den mulighed brexit var til rent faktisk at sætte sig ned og analysere igennem
store dele af et medlemslands befolkning vælger at forlade unionen hvad er det for nogle ubalancer vi har
europæiske samarbejde i dag er der den grad af demokrati som vi
med vores øjne er der den grundlæggende respekt for lønmodtagernes
en række møder jeg mindes at der var et møde for stats og regeringscheferne på
juncker har udgivet en hvidbog men derudover
er diskussionerne om hvordan vi reformerer projektet hvad enten man vil reformere det i den
eller den anden retning jo stort set gået i stå og det synes vi ikke
grundlæggende eksistentielle kriser og vi tror grundlæggende at en af de ting der skal løses er at vi skal sørge for at den fri bevægelighed også bliver til fair bevægelighed jeg tror jeg vil lade det være mit indlæg i den her omgang
også udmærket kender svaret der er intet parti i folketinget der er lige så optaget af social dumping som vi er og reelt set også forsøger at løse det
jo komme med nok så mange fortællinger nede fra europa parlamentet
på nogle af de her ting de har omvendt heller ikke
den samme arbejdsmarkedsmodel som vi andre har men vi tager den kamp og vi tager den også her i folketingssalen
fru mette frederiksen siger er at et af problemerne i eu jo er den manglende sociale sammenhængskraft hun slår ikke til lyd for at vi skal have en social union med de samme sociale ydelser rundtomkring
som reelt set også kan gøre at i særdeleshed lønmodtagerne har mulighed for at kræve deres retmæssige andel
været forsøg på bare at ærlige og sige at nu har vi haft de forbehold i fem og tyve år
at danskerne vendte tommelfingeren nedad da
store dele af retsforbeholdet i december to tusind og femten men det var nu engang sådan
jeg husker i den sammenhæng jo også
at der skal være tungtvejende grunde
jeg ser ikke nogen tungtvejende grunde til at vi skal afskaffe
danskerne om og derfor må vi i vores eu politik
der arbejder i flere forskellige rum nogle kan arbejde mere om det ene og nogle kan arbejde lidt mindre om det andet det tror jeg grundlæggende det andet er i forhold til udenrigspolitikken jeg har
nævnt som en del af argumentet for at vi nu pludselig skal
placeret danmark i en rigtig svær situation her for ganske nylig har
kommissionen eller for den sags skyld fra tyskland eller for den sags skyld fra frankrig
været amerikanerne vi stadig væk har skullet være tættest
allieret med i den svære beslutning om at forsøge at stå skulder ved skulder
jo i i en af de store tyske aviser den anden dag oven på udbytteskatteskandalen udtalte at et af svarene på det her vil være at have en fælles bund under selskabsskatten og
at tyskerne er begyndt at synes at det her er en god idé jamen så er vi jo begyndt at nærme os altså uanset om man kan lide det eller ej
er tyskerne jo en af de væsentligste drivkræfter
både udvikling og også for den udvikling vi gerne
er lige så urealistisk som herre søren søndergaards spørgsmål giver udtryk for
at vores parti har lanceret ideen om at vi skal have en fælles bund under selskabsskatten i eu
mellem folketingets partier og ude i offentligheden om hvorvidt man synes det er en god idé eller ikke synes det er en god idé
vi vil bruge det arbejdsredskab at kræve at man skal have en regeringskonference hvor man genåbner traktaterne skal jeg
men jeg synes i virkeligheden at ordføreren siger noget interessant han
at forsvarsforbeholdet forhindrer både nu og for den sags skyld til næste år
jeg har også hørt både ordføreren og mange af ordførerens partifæller ligesom sige at det
om en omkalfatring af hvor vi orienterer os hen
de stigende trusler fra rusland og så videre jo jo men man skal bare hele tiden
værd at have med i den debat og jeg synes det er en vigtig nuance at få
jamen amerikanerne er dumme fordi de har valgt en dum præsident russerne er også dumme
i januar to tusind og en og tyve så kan det være at usa agerer på
vi hilser debatten velkommen det eneste jeg prøver at sige og det er for at være ganske ærlig er at hvis vi skal ud
vi simpelt hen nødt til at have noget mere og noget andet og nogle tungtvejende også meget gerne konkrete årsager til
de positive ting der var ofte bliver vi jo anklaget for altid kun at snakke om det negative men kan
ikke dele med folketinget er der nogle udviklinger han synes går godt i europa for nuværende og det andet spørgsmål
folkeafstemning som enhedslisten ønsker
enhedslistens synspunkt egentlig er der er andre af enhedslistens
det er for nuværende ikke aktuelt men vi ønsker en folkeafstemning og så må vi se på hvad man så skal stemme om og så vil vi
anbefale danskerne at stemme derefter men der synes
altså er rart med klar tale uanset om vi så er uenige at herre søren søndergaard siger at man ønsker en folkeafstemning på det nuværende grundlag med henblik på
jo enten åbne
en lang forkromet diskussion
ende med at der er en vis form for enighed og jeg har
at der efter den her redegørelsesdebat i dag vil vise sig en vis form for enighed
sandheden er og jeg skal ikke
ved sidste års redegørelsesdebat at jeg synes det på alle tænkelige måder var meget beklageligt
at afstemningen i december måned to tusind og femten fik det udfald som den gjorde det synes jeg af en lang række forskellige årsager
det både fordi jeg synes det havde klædt danmark at være fuldt
fordi der var en lang række af de retsakter som vi stemte om som rent faktisk også havde
nogle af de bekymringer som
i mit parti i hvert fald har haft efter
besluttede sig for at takke nej til at afskaffe retsforbeholdet og vi stod i det her såkaldte limbo
særaftale som vi har fået og som vi på tværs af folketingets partier et fuldstændig enigt folketing har forhandlet om
materialisere sig i store problemer og vi skylder jo
også man skal anerkende at regeringen ud fra det mandat der lå i aftaleteksten også har forsøgt at
bør give anledning til bekymring når det er at rigspolitiet siger at den nuværende aftale
for at kunne bekæmpe grænseoverskridende
efterforske grænseoverskridende kriminalitet og det siger jeg i den her debat fordi jeg også bare
deltagere i den her aftale uanset om man anbefalede et ja i december to tusind og femten eller om man anbefalede et nej i to tusind og femten bør tage ansvar for den situation
advarselssignaler i den her sammenhæng bør give anledning til at vi i fællesskab forsøger at forberede den givne situation den anden ting og det handler ikke så meget direkte om europolaftalen er
begynder at være et egentligt grundlag at kunne tiltræde
nogle af de ting som har optaget både mig og mit parti meget er jo hvordan vi både forhindrer
udbytteskatteskandaler til anden form for økonomisk kriminalitet til livs i den sammenhæng vil en dansk medvirken i eurojust
side lyde en opfordring til alle partier uanset om man anbefalede et ja i december to tusind og femten
lige så aktivt
gjorde da vi skulle forhandle en europolaftale og give regeringen et grundlag at forhandle en særaftale på danmarks vegne
når det handler om eurojust
del af debatten men bare for at opsummere
på det givne grundlag sige at aftalen egentlig fungerer ganske udmærket men med det forbehold og en appel
meget opmærksomme på den advarsel som rigspolitiet endnu en gang giver folketinget
videre populær på mange forskellige steder
tusind og femten og sige at jeg i virkeligheden syntes at vi fra jasiden ikke bare strammede den lidt men strammede den meget i i den tilgang vi havde til at forsøge
danskerne allerede på det tidspunkt havde jeg den bekymring at vi kom til at tale ned til danskerne jeg mente sådan set at der var masser af fornuftige
fuldt og helt deltagende i europol men også for for at
afventer stadig væk med spænding hvordan de har tænkt sig at løse
fortolkningen af hvad suverænitet er
under folkeafstemningen
komme til at opleve at man kunne blive fængslet i andre eu lande for for en lang række ting
kan have den her fortrolige udveksling af oplysninger det betyder ikke at man skal lade være med at diskutere det og heller ikke
og står fuldstændig bag den sommerhusregel som vi har haft i efterhånden rigtig rigtig mange år
forslagsstillernes bekymring for stigningen i antallet men vi synes til gengæld også at vi både med nogle af de bemærkninger som justitsministeren kom med men også
man måske bliver enig om at det her for det første skal undersøges lidt nærmere for det andet hvad der ligger til grund for den stigning er stigningen alene et udtryk for at finanskrisen er slut og at man i tyskland og norge
endog meget store indkomststigninger som
kan komme ind på det danske sommerhusmarked
det vil sige danskere med tysk statsborgerskab
som nu begynder at søge
interessant at få belyst
udtryk for i går aftes i en og tyve tredive nyhedsudsendelsen at det
er et spørgsmål om at de danske myndigheder
hvordan man rent faktisk søger
bekymringen vi står fuldstændig bag sommerhusreglen sommerhusreglen
også kunne træffe den rigtige beslutning om hvordan man i givet fald skal gribe ind over for det her frem for det forslag om
loft som forslagsstillerne lægger op til det er
set også har besluttet at vi gerne vil have det danske sommerhusmarked på en bestemt måde 1 at priserne ikke stikker af sådan at helt almindelige danske familier ikke har mulighed for enten selv at erhverve sig et sommerhus eller at kunne leje det til en rimelig
at det også afspejler de ønsker der er i mange af de her lokalområder jeg
der er områder i danmark hvor man har et stort ønske
værd at undersøge som regeringen også har lagt op til
de fleste sommerhusområder rundtomkring i danmark jo ikke interesseret i at udlændinge skal købe sig ind fordi det grundlæggende også vil betyde en faldende omsætning i i
lokalområdet så det korte svar er ja det ville vi være bekymrede
den her finanslov for to tusind og nitten er den finanslov der siden to tusind og seks har brugt
har været dygtig nok i finanslovsforhandlingerne til at holde hånden under velfærden i en situation hvor vi ved at det demografiske træk gør at udgifterne til velfærden også kommer til at stige
på sygehuse i daginstitutioner og så videre er at der
det demografiske træk mener ordføreren ikke at der er en
meget stor udfordring her og dels at den nuværende finanslov
den udfordring at at sundhedspersonalet på sygehusene er nødt til at løbe stærkere og stærkere for at varetage flere og flere opgaver at pædagogerne har flere børn at passe samtidig med at der er færre pædagoger til at løse opgaverne
min kollega erik christensen
en enkelt ting jeg studsede over i det svar
finansministeriets beregninger af det demografiske træk at han simpelt præmissen for det
siger ordføreren i samme ombæring at
også være stordriftsfordele ved det
hvis ikke vi gør det havner vi jo i den situation hvor der
der lige pludselig er tilpas mange ældre og man
være for mange ældre på de plejecentre så er det de ligger på gangene så er det de ikke får den mad de skal have
er konsekvensen når det er man underfinansierer velfærden fordi man regner med stordriftsfordele så vil ordføreren ikke erkende at når
konservative spiller ud med et skatteudspil hvor man underfinansierer
man regner med stordriftsfordele så vil det også have omkostninger for de ældre for de børn for de skoleelever som er derude
de mange beslutningsforslag i dag man har jo lidt på fornemmelsen at det er enhedslistens valgprogram der lige skal testes af i folketingssalen men det er også vigtige og
afgørende emner som vi står over for så
og for den sags skyld også regeringens ambition om at danmark ikke skal bidrage med mere end en procent af bni altså vi mener at der er et klart grundlag i det eksisterende eu budget for både at trimme og og prioritere bedre
at trimme budgettet og prioritere skarpere
en mulighed for også at tage et opgør med nogle af de landbrugsstøtteordninger og de strukturfonde og andre ting som tiden måske i høj grad var løbet fra når vi ikke kan støtte enhedslistens beslutningsforslag i dag
har skrevet forslaget på som finansministeren gjorde gældende
mere om fleksibiliteten i forhandlingerne
danmark kan have en vis fleksibilitet i de forhandlinger og
forhandlinger om eus budget at alle mulige andre spørgsmål også bliver inddraget
hele den meget alvorlige situation
hvor europa parlamentet har skærpet forslaget til at udenlandske lønmodtagere kan få adgang til dagpenge efter en dags arbejde i danmark
at smide ind i budgetforhandlingerne så man kan
forslag og hvis det så betyder at det bliver mere end en procent af bni er
også klart en overvejelse værd om ikke den type forhandling
præcis det forslag og det var der af mange forskellige årsager dels at man ikke forstår den danske arbejdsmarkedsmodel dels at man
også velkendt at vi i det danske socialdemokrati sammen med en række andre partier her i folketinget arbejder imod det
som ganske ofte afviger ret markant
og jeg mener at man skal tage alvorligt at man har den ambition at
det skal hæves jeg synes ikke der er nye opgaver der tilsiger at der er brug for flere penge
det nærværende beslutningsforslag er
en regering en meget rigid
hvis ikke det lader sig gøre at overbevise de andre seks og tyve lande om hvordan vi nu engang i danmark
skære og det mener jeg at vi skal og derfor syntes jeg at
jeg synes det er vigtigt at man i forhandlingerne kan holde alle
fuldstændig enhedslistens både bekymring
den stigende tendens der har været igennem alt for mange år til at store selskaber og formuende personer placerer deres overskud i skattely rundtomkring
også bekymringen for at det er med til at underminere finansieringen af vores velfærdssamfund ligesom det også
med til at rokke ved noget fundamentalt nemlig den sociale kontrakt
holde de vestlige samfund sammen vi deler den forargelse som man også kan læse af beslutningsforslagene
meget positivt skridt man har taget men den måde det bliver forvaltet på i forhold til hvem der kommer på listen og i høj grad hvem der
synes vi er er stærkt problematisk for så vidt angår de to beslutningsforslag
kan vi tilslutte os en række af de bemærkninger som erhvervsministeren kom med i i forhold
især b otte og tredive der er i dag allerede mulighed for inden for de gældende regler
vurdere udbud på baggrund af hvem der er på sortlisten og
de bemærkninger jeg havde før om at sortlisten ikke er skruet ordentligt sammen så vil
de danske udbudsregler sammenholdes med at det også ville være uforeneligt
de gældende regler derfor kan vi ikke støtte b otte og tredive men deler fuldstændig enhedslistens intention for så vidt angår b ni og tredive
vi har ikke samme frygt som erhvervsministeren for at der er
det gælder lige nu i forhold til diskussionen om
en digital skat i europa hvor vi klart mener
har ændret karakter sådan at det rent faktisk er dem der klikker og bruger produktet der selv bliver til produktet vi ser det i forhold til en skat på finansielle transaktioner og vi ser det også
et behov for at i eu landene finder sammen om at skabe en fælles bund under selskabsskatten vi
eu landene skal arbejde tættere sammen her derfor vil vores opfordring
ni og tredive så for at summere
set også at vi er interesseret i at arbejde i samme retning omend vores metodevalg er anderledes vi fremsætter ikke beslutningsforslag i folketinget vi arbejder gennem
at snakke sammen om b ni og tredive mens vi desværre må afvise
af at man tager lande af listen alene baseret på landenes tilkendegivelse af at