syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
frem mod to tusind og syv i norge har man jo ændret nogle af tingene efterfølgende men det
vi foreslår med sundhedsreformen i danmark derfor er den sammenligning som fru astrid krag laver taget fuldstændig ud af en sammenhæng det er lidt ligesom at sige
foreslår en sundhedsreform hvor vi fastholder en regional forankring af vores sundhedsvæsen en sundhedsreform der direkte påvirker mellem fem
med sundhedsreformen op til at forenkle vores sundhedsvæsen og den struktur vi kender i dag
er for mange patienter der i dag kører unødig langt og skal ind på et sygehus for at få en relativt simpel behandling eller konsultation eller prøvetagning det ændrer vi på og den øvelse frigør en milliard
fem og tyve som vi lægger ind i nærhedsfonden
som vi bruger på sundhed til at nye sundhedshuse
akutlægebiler og ambulancer landet over til grundlæggende at styrke vores sundhedsvæsen
fik opbygget en større struktur og
mere administration det er vel
norge også har ændret deres struktur
fra det jeg sagde i to tusind og elleve til det jeg siger i dag
kobling er fuldstændig skæv fra socialdemokraternes side
til hvad regeringen foreslår med sundhedsreformen
et sundhedsvæsen der stadig væk tager udgangspunkt
også et sundhedsvæsen hvor vi skaber en og tyve sundhedsfællesskaber som en forpligtende ramme for det samarbejde der er nødt til at blive bedre mellem det der sker på sygehusene i psykiatrien ude hos egen læge
fordi vi i dag taber patienterne patienterne og særlig
og det er det vi investerer i med nærhedsfonden og de seks milliard kr så vi får styrket sundhedsvæsenet i danmark det er noget andet end den diskussion der handlede om norge fra
og meddelte at de er imod størstedelen af sundhedsreformen
nærmer sig inden for de næste par måneder og senest skal være afholdt den syttende juni derfor må jeg bare sige til de der påstande om at der ikke skulle være sket en udvikling ude i det nære sundhedsvæsen
i dag kører unødigt langt fordi der er sket en for stor centralisering af vores sundhedsvæsen under regionernes ledelse
at ændre med sundhedsreformen og opbygningen af de en og tyve sundhedsfællesskaber
hvor vi ekstraordinært kan investere i moderne sundhedshuse og lægehuse over hele landet så vi kan rykke flere behandlinger væk fra sygehusene og ud i det nære sundhedsvæsen tættere på hvor patienterne bor
det har de behov for i den sundhedsreform som regeringen lægger frem kommer vi også til at spare på administrationen hvert år bruger regionerne to milliard kroner på administration på ikkesundhedsrelaterede områder
administration på ikkesundhedsrelaterede områder der kommer vi
flytte en milliard kroner og bruge
sundhed i stedet for fordi regeringen står på mål for at der skal være mindre administration og flere behandlinger
medicin er ikke førstevalg ved behandling af børn og unge med søvnbesvær
af sundhedsstyrelsens nationale vejledning
at man ligesom skal have prøvet alt andet det vil sige at i de tilfælde hvor en kugledyne eller andre tiltag
op til en speciallæge at vurdere om der er behov for behandling med lægemidler om der så konkret skal udskrives melatonin eller andet som en del af behandlingen er så baseret på en lægefaglig vurdering men
der også forsøger at gøre netop i sagsbehandlingen
som spørgeren siger som tolker alle mulige detaljer i svar i stedet for egentlig at forholde sig til det som er blevet slået fast ikke bare i de svar
ikkemedicinsk mulighed det kan udleveres som et
få slået fast igen i dag er at man ikke bare kan udskrive sovemedicin eller kræve sovemedicin udskrevet
ramme for samarbejdet mellem kommune sygehus psykiatri egen læge er
jo netop for at undgå noget af den kassetænkning der foregår i dag
områder der netop skal håndteres i sundhedsfællesskaberne så der ikke går kassetænkning i og borgeren ender som kastebold mellem region og kommune
når vi taler behandlingsredskaber og det kan være kugledyner det
mennesker med diabetes der er en række områder derfor er det også en strukturel løsning der skal være på det problem som vi desværre ser i alt for mange tilfælde
med kugledyner vi har diskuteret det om glukosesensorer vi har diskuteret det om respirationshjælp
her også oven på den aftale vi har indgået med dansk folkeparti i går
tydeligt af den aftale som vi har
som vi indgik i går og som jeg egentlig også har svaret adskillige gange tidligere her i salen og også skriftligt til både spørgeren og nogle af spørgerens partifæller
både på side seks og tyve og på side tre og tredive at aftalepartierne er enige om at der med
vi vil etablere en og tyve sundhedsfællesskaber omkring de en og tyve akutsygehuse for at sikre mere nærhed og en bedre sammenhæng i indsatsen til gavn for ikke mindst vores patienter men
ikke kommer til at ændre ved den nuværende sygehusstruktur så regeringen har ingen planer om at lukke vejle sygehus og hvis jeg skal gentage det for at spørgeren og hans partifæller
er det vigtigt at sige at sundhedsreformen jo handler om at styrke det nære sundhedsvæsen ikke om
som også skal flyttes ud på nogle af de mindre sygehuse vi har i dag
interview i mandag morgen som udkom den syttende marts at han er begyndt at holde § tyve spørgsmål hernede hver onsdag om
bede om garantier for dem så at det skulle være det interview der ligesom er anledningen til det
tror jeg spørgeren skal revidere sin sin opfattelse af der er i hvert fald mange onsdage vi har brugt på
her i salen tidligere og jeg kan jo egentlig også bare vælge at læse op af aftalen med sundhedsreformen ændres der ikke på den fastlagte sygehusstruktur
sundhedsfællesskaberne organiseres om de en og tyve akutsygehuses naturlige optageområder og det vil sige det fine kort der er på side tre og tredive i den aftale vi har indgået med dansk folkeparti
kunne se at vejle sygehus som spørgeren konkret spørger til fortsat er et sygehus og
med den sundhedsreform som vi har aftalt
på dig kommer vi til at bruge ni milliard
milliard kroner i nærhedsfonden på at styrke det nære sundhedsvæsen
i hele landet opbygger moderne flerelægepraksisser sundhedshuse ude i kommunerne så flere behandlinger kan ske tæt
som fungerer som sundhedshuse i en række kommuner
fra to tusind og elleve til to tusind og femten
jeg mindes også at den sidste nærpolitistation i nordjylland lukkede mens
skal vi nu ikke lige forholde os til det vi diskuterer i dag
har indgået en sundhedsreform som skaber mere nærhed i vores sundhedsvæsen og som ikke lægger op til lukninger af sygehuse hverken vejle sygehus eller andre sygehuse men alligevel skal vi høre
og påstå at der bliver lukket sygehuse
og dermed også begynde at tale om hvordan
og sammenhængende sundhedsvæsen til gavn for de patienter men også for de medarbejdere der arbejder i det danske sundhedsvæsen det
at sikre at patienter som ikke indkaldes rettidigt til de kræftscreeninger som vi har besluttet
få erstatning hvis de får en skade som følge af en forsinket indkaldelse det er jo også for at sikre at der ikke
som der også lige har været en dialog om mellem den konservative ordfører og socialdemokraternes
kvinder med brystkræft blev afskåret fra at få prøvet deres sag fordi de blev for sent indkaldt til
brystkræftscreening og regionen påberåbte sig ressourcereglen vi sikrer også
patienter som måtte blive indkaldt for sent til screening for livmoderhalskræft og tarmkræft får samme ret
grundlæggende helt principielt om at regionerne ikke skal kunne påberåbe sig den såkaldte ressourceregel for dermed at slippe for erstatningsansvaret
og da slet ikke når vi taler områder
også allerede har afsat økonomi
kommentarer i relation til at det
skulle tage tage penge fra andre områder
som den konservative ordfører sagde er det jo ikke sådan at det er to år eksakt og
på den eksakte dato der er jo et spænd på plusminus tre måneder det vil sige
i de konkrete sager der har været diskuteret omkring region hovedstaden muligheden for at planlægge det sådan at man overholdt de patientrettigheder som borgerne har derfor synes
relevant at vi også gør det meget tydeligt at dårlig administration og planlægning ikke må give anledning til at man så bare kan påberåbe sig ressourcerreglen vi ændrer også
har flere af jer påpeget loven i forhold til specialtandlæger
de ikke skal afholde udgifter til klager og erstatningssager
hensigten at specialtandlægerne skulle afholde de udgifter
lov som trådte i kraft
det retter vi så op på nu så vi vender tilbage til den tidligere retstilstand hvor det også var regionerne der afholdt udgiften det tredje element i lovforslaget
så en udvidelse af patienterstatningens dækningsområde som
lægemiddel fra en medicinkiste i en redningsflåde
få erstatning så jeg synes egentlig at det er en naturlig konsekvens af de øvrige udvidelser vi har lavet af både
set det konkrete ændringsforslag
helt principielt at fra regeringens side ønsker vi ikke at bakke op om en forringelse af patientrettighederne vi ønsker tværtimod at styrke patientrettighederne
har aftalt med dansk folkeparti i den aftale om sundhedsreformen som blev indgået i tirsdags at vi styrker patientrettighederne i danmark derfor tror jeg
medmindre det er et helt andet ændringsforslag som skulle have nogle gode hensigter
at regeringen ikke støtter
jo siddet i regering så vi nu har løftet alene sundhedsøkonomien med mere end seks milliard kroner
helt tilbage til årtusindskiftet har der været en reel vækst på fyrre procent i
sundhedsvæsenet i danmark og derfor må jeg bare sige at selvfølgelig skal der være økonomi til de opgaver som vi pålægger
i de konkrete tilfælde hvor der afsat økonomi
leve op til de screeningsprogrammer som vi har indført lovgivningsmæssigt men det må vi jo tage i udvalgsbehandlingen
helt principielt støtter regeringen ikke forringelse af patientrettighederne vi ønsker at styrke dem men jeg vil selvfølgelig stille mig til rådighed
hvor vi praktisk talt
jeg svarer gerne igen jeg svarede dengang
med henvisning til udspillet på side syv og halvtreds hvor man kunne se matriklerne af både ærø svendborg og nyborg tegnet ind i sundhedsfællesskabet omkring nyborg sygehus
og jeg svarede også at regeringens udspil til en sundhedsreform ikke ændrer ved den planlagte struktur på sygehusområdet det har jeg også svaret skriftligt
ikke ændres på den fastlagte sygehusstruktur og det gælder både for de en og tyve akutsygehuse
de øvrige sygehuse det fremgår også direkte af aftalen
ikke ændres på den fastlagte sygehusstruktur det fremgår til spørgerens orientering af side seks og tyve og side tre og tredive
blandt andet nyborg ærø svendborg og
etablere de en og tyve sundhedsfællesskaber handler jo om at sikre nærhed og sammenhæng for patienterne sikre at kommunens aktiviteter psykiatrien sygehuset og almen praksis bindes tættere sammen så vi ikke oplever at hver femte patient
det er også vigtigt at sige at de en og tyve sundhedsfællesskaber jo også i forhold til det fynske sundhedsvæsen vil være en forpligtende ramme omkring et stærkere samarbejde hvor vi også løfter kvaliteten så nej regeringen har
om at lukke hverken nyborg sygehus
kan få afklaret i dag sådan at spørgeren og hans partifæller ikke bliver ved med
er et helt nyt lavpunkt som vi ser hos socialdemokraterne hvor man tager patienterne som gidsel og går rundt
på trods af at det står sort på hvidt både i det oprindelige udspil og i aftalen vi har lavet med dansk folkeparti at der ikke ændres ved sygehusstrukturen og at det både gælder for de en og tyve akutsygehuse og for de øvrige sygehuse
synes er et nyt lavpunkt for socialdemokraterne derfor må jeg også sige at sundhedsreformen jo handler om at styrke det nære sundhedsvæsen det handler bestemt ikke om at lukke
jeg besøgte nyborg sygehus i sidste uge havde vi også en god dialog om hvad det egentlig er for nogen funktioner man med fordel kunne styrke i det nære sundhedsvæsen
jeg man som gidsler og det må jeg bare sige
på et meget lille sted til gengæld kan jeg sige fra regeringens side og
rundt i landet sammen med sine partifæller og skabe utryghed og tage patienterne som gidsler og det
behov for at sige at jeg synes er et nyt lavpunkt fra socialdemokraternes side med etableringen af sundhedsfællesskaberne
i høj grad kommunalbestyrelserne via borgmestre og sundhedsudvalgsformænd som får et sæde i sundhedsfællesskaberne og som også vil have en stemme fremadrettet
så hvis man tror at det at borgmestrene sidder med vil
at det er væsentligt ligesom at sige at den skræmmekampagne som spørgeren turnerer rundt med på amager og på facebook hvor man ligesom har lavet kampagne om at
er ærgerligt at det er det niveau vi er nået til i debatten fra socialdemokraternes side amager
som en del af sundhedsreformen det fremgår også klart og tydeligt sort på hvidt af den aftale vi har lavet med dansk folkeparti at der ikke sker ændringer i sygehusstrukturen som følge af sundhedsreformen hverken for de en og tyve akutsygehuse eller for de øvrige
at forholde sig til fakta
få beslutning i forhold til amager
det sundhedsvæsen danmark skal og grunden til
at sikre en markant højere grad af koordination på tværs af landet og også understøtte den nationale retning for sundhedsvæsenet fordi vi ønsker ét sundhedsvæsen i danmark og ikke et sundhedsvæsen med fem forskellige standarder
it systemer fordi man køber it systemer ind
lægger ud i forvaltningerne i forhold til det nære og
det sammenhængende vil jo være forankret ude i sundhedsfællesskaberne
vil indgå i et sundhedsfællesskab og hvor
amager hvidovre hospital fortsat vil komme til at dække op mod de her tohundrede og halvtredstusind københavnere som ikke vil opleve ændringer i den gode betjening de får på amager
fører valgkamp på at bevare et sygehus som ingen vil lukke det handler netop om amager hospital som vi taler om i dag
på amager bekymrede for om deres lokale nærsygehus stadig væk skal eksistere det synes jeg er
at de tohundrede og halvtredstusind københavnere der er tilknyttet amager hvidovre hospital fremover skal henvende sig på bispebjerg selv om det også er faktuelt ukorrekt
og sige at det hverken bliver i sundhedsfællesskaberne eller
både på akutklinikken i praksiskliniken og på den øvrige del af sygehuset som hver dag gør en forskel for patienterne og som sådan set ikke ønsker at være en del af den valgkamp som spørgeren har iværksat og den skræmmekampagne hvor man har taget patienterne som gidsel
set at socialdemokraterne ikke bare spørgeren men socialdemokraterne generelt skulle overveje hvad det er de sætter i gang
turnerer landet rundt og påstår at der vil blive lukket sygehuse som følge af sundhedsreformen når det er faktuelt fuldstændige forkert det fremgår sort på hvidt
at ændret på sygehusstrukturen hverken for de en og tyve akutsygehuse eller for de øvrige sygehuse og dermed amager
flere patienter det er flere ældre medborgere som har behov for flere sundhedstilbud og også nogle sundhedstilbud der ligger tættere på hvor de er i dag
funktioner man sådan set med fordel i samarbejde mellem almen praksis psykiatri sygehus og kommune kunne forankre
sundhedsfællesskabet sidder med og er repræsenteret ind i sundhedsforvaltningens bestyrelse i relation til at sikre at man
man også har den overordnede planlægning for så vidt angår den fremtidige
der spørgeren vil hen når spørgeren henviser til det udkast der
må man sige at sundhedsreformen jo ikke ændrer på den sygehusstruktur vi har
de en og tyve eller for de øvrige sygehuse det betyder jo også at amager
og ikke mindst på på amager men i forhold til hospitalsplan
og fem og tyve som jo er et høringsdokument og ikke noget vedtaget dokument i region hovedstaden kan sådan set ikke sige hvad region hovedstaden har tænkt sig at gøre med det her dokument
sine partifæller om det altså ledelsen i region hovedstaden
mere nærhed og sammenhæng for borgerne ved at oprette en nærhedsfond på
i vores nære sundhedsvæsen og bygger nære sundhedshuse moderniserer almene praksisser
uddanner to tusind ekstra sygeplejersker uddanner en hundrede og tres ekstra almenpraktiserende læger og her og nu sender
op mod tre hundrede og tyve yngre læger ud i almen praksis det gør vi for at styrke det nære sundhedsvæsen
i budget to nitten og som indgår i overslagsårene i regionernes budgetter
i regionen at der skal bygges dette eller hint
men ikke et eller andet høringsdokument som spørgeren vel dybest set burde spørge sine partikollegaer
og tager patienterne som gidsler i en påstand om at amager
er et lavpunkt i den debat
vi ønsker at vores kommunalpolitikere altså de
landet der er forankret i kommunerne skal tage
borgmestre og sundhedsudvalgsformænd ind i de en og tyve sundhedsfællesskaber så alle otte og halvfems kommuner er repræsenteret
lokale politikere i ens nærområde derudover
almindelig borger også kan søge indflydelse der
milliard kroner placerer vi i nærhedsfonden vi skaber også en og tyve sundhedsfællesskaber og alene de sundhedsfællesskaber der bliver skabt i region hovedstadens område kommer til at disponere over cirka en milliard
kommune sygehuspsykiatri og egen læge kan finde ud af
skal vi modernisere nogle af de lægepraksisser
og styrker det nære sundhedsvæsen det synes jeg er ærgerligt
vi gør op med med den nærhedsreform som vi har aftalt med dansk folkeparti hvor vi ekstraordinært laver en nærhedsfond på otte
moderniseringer af lægepraksisser og sundhedshuse i hovedstadsområdet så vi kan få
og tager patienterne som gidsler og siger at amager
en og tyve akutsygehuse så vel som for de øvrige sygehuse i danmark sundhedsreformen handler om at sikre mere nærhed for patienterne mere sammenhæng for patienterne at styrke patientrettighederne i hele landet og
så vi får et stærkere sundhedsvæsen der er tættere på hvor vi bor derfor er
debatprogram som der henvises til så placeres ansvaret for driften af sygehusene i de enkelte sundhedsforvaltninger
imod den årlige udviklingsplan som jo fastsættes
en langt stærkere rolle i planlægningen blandt andet
sundhedsfællesskaberne og forankret i forskellige sundhedsfællesskaber
en stærk lokal forankring i forhold til de fremadrettede beslutninger i vores sundhedsvæsen
socialdemokraterne ønsker at turnere danmark rundt
lukke tønder sygehus vi vil lukke nyborg sygehus selv om det er faktuelt forkert sundhedsreformen
de en og tyve akutsygehuse eller for de øvrige sygehuse
det vil fremadrettet være sådan at alle jo
de kommunale repræsentanter i vores bestyrelser for sundhedsforvaltningerne
lille smule absurd som jeg svarede indledningsvis vil
vil man jo fremadrettet kunne bruge sin sundhedsudvalgsformand og sin borgmester som lokalt talerør i relation til de interesser man har
man i en en
i relation til bornholm hvis vi bare skal tage
to andre sygehuse hvis man i en udviklingsplan i den årlige udviklingsplan beskriver der at der
kunne træffe en beslutning op imod udviklingsplanen
hvad og socialministeren sagde i det pågældende program nemlig
det vil man ikke kunne op imod den årlige udviklingsplan men ellers vil det jo være sådan fremadrettet at det er bestyrelserne i de fem sundhedsforvaltninger som får driftsansvaret for sygehusene
så være høringsret
sundhedsfællesskaberne vil også være repræsenteret i
sygehusene herunder planlægningen og sygehusstruktur
og repræsenterer forskellige sundhedsfællesskaber og alle kommunerne er jo repræsenteret ind i sundhedsfællesskaberne og har høringsret
vil kommunerne via sundhedsfællesskaberne blive hørt det vil sige at man i et lokalområde
som laver kampagner om at nu skal amager sygehus bevares
det skulle være i farezonen eller
er socialdemokraterne fru mette gjerskov der skriver i roskilde avis at nu skal roskilde sygehus
og skaber usikkerhed jeg synes simpelt hen et nyt lavpunkt for socialdemokraterne at man på den måde tager patienterne
fremover vil man kunne gå til sin lokale borgmester sin lokale sundheds en udvalgsformand som vil være hver kommunes repræsentant
i sundhedsfællesskaberne hvis man er i tvivl om hvem det er der varetager lokale interessesfære
set er langt mere lokalt demokratisk forankret end det system vi har i dag og derfor er det her jo en nærheds reform og på ingen måde en reform der ændrer det
forbundet med 5g netværket og det er
set det som spørgeren spørger til
stillet en række skriftlige spørgsmål som
sundhedsstyrelsen også har bidraget med svar på hvor der også henvises til opdateret information netop rettet mod blandt andet borgere og andre der kunne være interesseret
information om hvad det er nogle vurderinger der ligger til grund for sundhedsstyrelsens
ikke er en sundhedsrisiko forbundet med 5g netværket og jeg er fuldstændig enig med spørgeren i at selvfølgelig skal der være information tilgængelig og det er jo så også det
sundhedsstyrelsen skriftligt har bidraget med i svaret
også af hjemmesiden
rigtig mange ikkekorrekte oplysninger der florerer på blandt andet de sociale medier og som gør folk bekymrede
og det var det jeg sagde indledningsvis at kommunikere klart og tydeligt og hvis vi kigger på vores sundhedsfaglige myndigheder i danmarks altså sundhedsstyrelsens så er det deres klare vurdering at der ikke er en sundhedsrisiko forbundet med 5g netværket
og har spørgeren yderligere ting som spørgeren ønsker
at rigtig mange af dem der bliver bekymrede i dag bliver bekymrede på baggrund af af ikkekorrekte oplysninger der blandt andet florerer på de sociale medier der tror jeg vi har et fælles ansvar for at sørge for
viderebringe hvad myndighedernes vurdering er nemlig at der ikke er en sundhedsrisiko så skal vi selvfølgelig sørge for og det var også det jeg sagde indledningsvis at energistyrelsen og sundhedsstyrelsen har en tæt kontakt også i forhold til det fremadrettede
fremgår også af de skriftlige svar som sundhedsstyrelsen har bidraget
set også det signal der er vigtigt i forhold til
de borgere der er bekymrede på baggrund af blandt andet informationer som ikke nødvendigvis bygger på fakta og som man møder
steder på de sociale medier der mener
har et ansvar for at sørge for at kommunikere klart ud hvad det egentlig er der er den sundhedsfaglige vurdering fra sundhedsstyrelsens side
modtagelse af lovforslaget jeg er glad for at så mange kan bakke op om de foreslåede initiativer jeg har også noteret mig
jeg synes at vi med lovforslaget tager nogle
og den utryghed som det skabte vi foreslår også med lovforslaget et krav om at alle driftsherrer skal sikre at der på behandlingssteder udarbejdes instrukser
udspringer af det arbejde og den arbejdsgruppe der har været nedsat og som jeg også oplever der har været bred faglig opbakning til altså at vi taget bedre hånd om
de arbejdsvilkår man som medarbejder har og under hvilke instrukser man arbejder og også føler at ens
faglighed bliver ihukommet og
er også at respektere de grænser der er for fagligheden så man ikke står med en opgave i en situation hvor man ikke føler sig fagligt klædt på til at kunne varetage det eller hvor der ikke er udarbejdet instrukser på
det er derfor også helt essentielt at sundhedspersoners sprogkompetencer sikres på linje med andre kompetencer i forbindelse med ansættelse af sundhedsfagligt personale
at der stadig væk er borgere der møder sundhedspersoner der ikke har et tilstrækkelig godt dansk og dermed
kommunikere klart og også skabe tryghed for patienterne det er jo i sidste ende et svigt fra arbejdsgivers
ansvaret i forhold til driftsherrer og arbejdsgivere altså i forhold til at sikre at man når man ansætter udenlandske sundhedspersoner
for at de taler et tilstrækkeligt dansk for sprog er en kompetence på linje med øvrige kompetencer
er det sådan at vi ud over den foreslåede lovfæstelse
som regering er åben for at se på at indføre et krav om nationalt sprogkontrol til eu læger altså i modsætning til det som jeg kan høre socialdemokraternes ordfører stå og påstå fra talerstolen kan jeg sige at det ikke er korrekt det er også det jeg har udtalt i andre sammenhænge
klart at et sådant sprogkrav skal være proportionalt
i forbindelse med spørgsmål hundrede og seks og halvfjerds til europaudvalget
af svaret til blandt andet enhedslistens krav om at det skal være de samme sprogkrav der gælder
vurdering af om man også som eu positivt parti og som partier der også tror på de regler som vi har lavet i fællesskab at vi også som som samfund skal følge dem
som jo betyder at man for eksempel ikke som dansk læge eller dansk sygeplejerske der søger ansættelse i udlandet kan blive mødt af uproportionale ekstra krav ud over det vi har aftalt i fællesskab
skærpelse af sprogkravene og indførelse af en national sprogtest som regeringen er åben
selvfølgelig er nødt til at være lovmedholdelig i relation til de
aftaler vi allerede har indgået det håber jeg
set også stadig væk er socialdemokraternes synspunkt det har i hvert fald tidligere været socialdemokraternes synspunkt jeg noterer mig
det ville hæmme muligheden for at kunne rekruttere de rigtige personer ud til vores sundhedsvæsen
på om man står som radiolog og ikke nødvendigvis har patientkontakt eller er i
måske en kortvarig stilling og ansættelse i det danske sundhedsvæsen eller om man er ansat i en position hvor man har daglig patientkontakt
siger sig selv at man skal kunne tale og kommunikere på et ordentligt og forståeligt dansk men danske regioner bakker sådan set ikke op om at man indfører de samme sprogkrav til eu læger som man gør
høringssvar er og nu citerer jeg en sådan test bør skræddersys så den målrettes sundhedspersoner den nuværende test
vurderes ikke egnet til formålet da den blandt andet ikke tester lytteforståelse og mundtlig kommunikationskompetence som spiller en væsentlig rolle i kommunikationen mellem sundhedspersonale og patienter og pårørende
en ligestilling af de regler vi har for tredjelandslæger og så de læger der kommer fra eu lande
fremhæve for nu har jeg hørt flere ordførere ligesom sige at det skulle være danske regioners synspunkt
der nødt til også at være fleksibilitet i de regler som regeringen gerne
folketingets indfødsretsudvalg en mulighed for at kunne bede om en second opinion af de lægelige oplysninger i sagen fra en nyoprettet enhed i styrelsen for patientklager
at forenkle proceduren for anmeldelse af virksomhedsansvarlige læger og tandlæger
at den pågældende kan få adgang til de oplysninger i journalen som er nødvendige for at den pågældende kan overholde sine forpligtelser efter loven
fordi enhedslistens ordfører står her fra talerstolen og siger at det her ikke gennemfører tillidspakken og at høringssvarene jo peger på at der mangler et ankenævn det er fuldstændig rigtigt for det ligger jo i et andet lovforslag
til og med i går og som det fremgår af folketingets lovprogram forventes det fremsat her i starten af maj måned derfor er det
ikke er imødekommet fra regeringens side det er den men det kommer til
her i folketingssalen det håber jeg selvfølgelig også at ordføreren
jeg stiller mig selvfølgelig til rådighed for de spørgsmål der
og håber også på at udvalget vil være med til at sikre at lovforslaget kan få en god behandling
et firkantet nationalt krav man stiller eller om man netop som vi gør med lovforslaget understreger forpligtelsen til regionerne til driftsherrerne og arbejdsgiverne
altså til at regionerne begynder at løfte deres ansvar for at sikre at de sundhedspersoner man ansætter fra udlandet
sprogkontrolsordning og den er selvfølgelig nødt til at være proportional i forhold til de eu aftaler vi har lavet på området der synes jeg der er markant forskel på om en læge kommer fra sverige
kredsen aftalt nogle faglige minimumsstandarder og vi har også givet mulighed for at man supplerende kan stille nogle sproglige krav fra national side det kigger vi på fra dansk side hvis vi tager en læge for pakistan
faglige indhold er i den uddannelse eller noget andet og derfor synes
at vi jo sådan set også får en merindflydelse når vi i fællesskab som vi har gjort med anerkendelsesdirektivet stiller nogle faglige minimumskrav til medicinuddannelserne på tværs af eus
synes jeg det er helt naturligt at vi også har forskellige regelsæt alt afhængigt af om det er tredjelandsborgere eller det er borgere fra andre eu lande
stadig væk er proportionalt med at vi faktisk ønsker at understøtte at vi også kan have et stærkere samarbejde på tværs af europas grænser derfor er
svaret europaudvalget på spørgsmål en hundrede og seks og halvfjerds sådan at vurderingen er at et sprogkrav
og ti som det gælder for tredjelandes læger ikke vil være lovmedholdeligt i relation til anerkendelsesdirektivet det regeringen til gengæld gerne
være med til er at lave et sprogkontrolkrav nationalt også for læger der kommer fra ungarn eller
fra andre eu lande men som har et niveau hvor vi sikrer at vi ikke bryder de
eller sygeplejersken kan tale et ordentligt dansk
vi stiller nogle sprogkrav så vi sikrer at sundhedspersoner taler et forståeligt dansk derudover skal vi uddanne flere læger så vi får uddannet flere læger
det ikke er en sprogbarriere der lige pludselig bliver en del af diskussionen derfor er der jo både
og så er der selvfølgelig også et her og nu initiativ
kigge på at lave en national sprogkontrol
to og tyve indføres der en række nye regler på området det er dog yderst tvivlsomt om de vil blive tolket anderledes end de regler der allerede gælder i dag i forhold til spørgsmålet om indførelse af krav om blindskrift
få afdækket om det er muligt at finde en løsning på frivillig basis hvor producenterne påfører blindskrift på pakningerne for
derudover vil jeg kontakte europa kommissionen sideløbende med med henblik på en vurdering af om de kommende regler på området kan fortolkes sådan at det vil være muligt
altså ikke støtte op om at vi går national enegang og indfører en mærkning med blindskrift på lægemidler til dyr det skyldes grundlæggende at der ikke er hjemmel til det i de gældende eu regler på området men når det så er sagt
kan være et medicineringsbehov tak for ordet
lige over de seneste par år behandlet
i eu sammenhæng og mig bekendt har det her spørgsmål ikke været
det jeg gerne vil tage initiativ til at vi også rejser det
andre eu lande jeg tror ikke kun er en dansk problemstilling
at vi når vi kigger på også markedsføringstilladelser af medicin anerkender at hvis vi laver en lang række nationale særkrav risikerer vi
hen fravælger at lægge et produkt ind på det danske marked derfor
i direktiverne nogle muligheder for at lave danske særregler
ind under men ikke desto mindre som jeg også sagde indledningsvis så mener
drøfte om man ikke kan finde en løsning på det sådan at vi kan komme komme videre på området
mennesker siden to tusind og elleve
set også derfor at jeg i min tale indikerede at vi allerede vil sætte lægemiddelstyrelsen til at kontakte både vores nabolande men også producentforeningen det er for at se om man kunne finde en frivillig ordning til at starte med så vi kunne komme i gang
som dansk folkeparti ønsker går national enegang at vi så slet ikke får markedsført lægemidler til dyr i danmark
for kommissionen og lægemiddelstyrelsen vil også tage det op i de rette fora
er på baggrund af den konkrete
tænkt på det her forhold før dansk folkeparti
og hvad det i så fald kunne betyde
derfor at vi nu sætter lægemiddelstyrelsen i gang med
at tale med både organisationerne på området
enhedslistens opfattelse af at det når vi taler om veterinære lægemidler og vi taler
bare er sådan at danmark som et lille land er attraktiv for producenterne det er det ikke på alle områder
veterinære lægemiddelområde haft hele diskussionen om opsplitning af pakker som vi faktisk i indeværende samling eller også
fordi det havde svært at få små nok pakkestørrelser ind på markedet så til den der opfattelse af at det ikke kan lede til at man risikerer at ting ikke bliver markedsført danmark
ben for et andet hensyn vi har nemlig at der er god tilgængelighed til veterinære lægemidler i danmark
indledningsvis men så vil jeg gerne gentage det lægemiddelstyrelsen kommer nu til at tage fat i kollegaerne i de øvrige nordiske lande og også i brancheforeningerne i forhold til
de veterinære lægemiddelprodukter der markedsføres ikke bare i danmark men
kunne kigge på det samlede nordiske område er blindskrift
det kunne være en vej at gå samtidig med det vil vi rette kontakt til kommissionen både i forhold til om der ligger en tolkningsmulighed i de eksisterende regler og
om det kunne forestilles at det kunne indeholdes i det nye veterinærdirektiv som vi vi har lavet
veterinære lægemidler det er da fordi vi har et ønske om at vi
ligesom vi har blindskrift på lægemidler til mennesker også får det
så jeg forstår egentlig ikke at enhedslistens ordfører ligesom anfægter at det også skulle være
og kvalifikationer mellem læger der er uddannet i eu og læger der er uddannet i tredjelande
uanset baggrund kunne levere sundhedsydelser af høj kvalitet og det betyder også at kunne tale et ordentligt
og med kollegaer vi må
glemme at der er rigtig mange udenlandske læger i danmark som er rigtig dygtige og som taler et godt dansk og som hver dag gør en forskel for patienterne og når jeg føler anledning til at sige det
det fordi der er nogle af aktørerne som meget har en tendens til ligesom at sætte lighedstegn mellem at hvis der er en læge der kommer fra udlandet
ikke er tilfældet og at der er rigtig mange dygtige udenlandske læger der hver dag er med til at sikre danske patienter en god behandling
med spørgsmål en til l to hundrede og nitten som udvalget har stillet
til læger der kommer fra andre eu lande
ikke er nok at man kan noget på papiret
skal også kunne det i virkeligheden
både når der ansættes danske læger og når der ansættes udenlandske læger
regionerne der som ansættelsesmyndighed har ansvaret
eller helt afbryde ansættelsesforholdet hvis det viser sig at lægen det være sig en dansk læge eller en udenlandsk læge ikke kan det som der forventes og som der er krav
for at kunne levere en patientsikker behandling af høj kvalitet
vi har hvor regionerne tager arbejdsgiveransvaret og også ansvaret for at sikre tilstrækkelige sproglige kompetencer hos udenlandske læger
man nok bare desværre sige at vi ser eksempler på jeg tror også vi alle sammen får henvendelser
to hundrede og nitten som er førstebehandlet her i folketingssalen det initiativ der ligger
strammede op på de sproglige kompetencer hos sundhedspersoner l to hundrede og nitten
men jeg vil også gerne understrege at regeringen gerne vil se på om der er mere vi kan gøre for at sikre sprogkompetencerne hos udenlandske læger og regeringen er som jeg også har omtalt både på et samråd i folketinget og også i forbindelse med førstebehandlingen af l to hundrede og nitten
se at danske regioner har ændret holdning til national sprogkontrol
understrege at regeringen fortsat ikke støtter en ufleksibel løsning
er regeringens opfattelse at der er markant forskel på om man som italiensk uddannet læge
som forsker eller i en stilling hvor man ikke har patientkontakt og
danske regioner ifølge deres høringssvar ønsker heller ikke svarer til det der fremhæves i beslutningsforslagene i dag danske regioner har skriftligt også udtalt at den nuværende
lægger op til at ville indføre ikke er egnet til formålet det er altså danske regioner som alt andet lige er ansættelsesmyndighed for vores sundhedspersoner der kommer med den skriftlige tilbagemelding i deres høringssvar og der håber jeg
gå ud over patienterne og det vil også gå ud over danmark som et attraktivt sted at lave forskning på det sundhedsfaglige område til gavn for patienterne og nye banebrydende behandlingsformer som så ikke længere vil blive udviklet i danmark
når vi stiller de her krav i fællesskab i eu sammenhæng
har en indbygget tillid til at vi som medlemslande drager omsorg for kvalitet og indhold og varighed i uddannelserne ligesom vi har aftalt
det regelsæt der gælder for eu læger og det regelsæt der gælder for læger der for eksempel kommer fra pakistan hvor vi jo ikke
danmark har nogen som helst mulighed for at påvirke
ikke et udtryk for at vi slækker på de faglige krav til eu lægerne
sikre at de faglige kvalifikationer er til stede både når man laver en konkret ansættelse
efterfølgende hvis det viser sig at lægen ikke besidder den faglighed som man kan forvente så
arbejdsgiveren der skal sikre enten den nødvendige opkvalificering i forbindelse med den konkrete ansættelse eller i sidste ende afslutte ansættelsesforholdet
spørgsmål om hvad det er for nogle regler der gælder på papiret men også
arbejdsgiveransvaret der er vigtigt for at sikre at patienterne møder dygtige medarbejdere hvad enten de er uddannet i danmark eller uden for landets grænser jeg
forventning om at hvis regionerne
så styrelsen netop har mulighed for at varetage sin tilsynsopgave der ligger også en vigtig opgave og der må jeg bare også konstatere at
spørgsmål en hundrede og seks og halvfjerds at det er vurderingen at det vil være for vidtgående at stille de samme krav som man stiller til tredjelandslæger det ændrer så ikke
national sprogkontrol for eu læger så vi sikrer at alle læger der arbejder i danmark også kan et tilstrækkeligt dansk til at tage godt vare på patienterne
er også baggrunden for at jeg har bedt kammeradvokaten om at undersøge hvilket niveau det vil være
så vi både holder os inden for rammerne af anerkendelsesdirektivet og sikrer at udenlandske læger kan et tilstrækkeligt dansk
men det mener vi ikke fra regeringens side at b en hundrede og fem og tredive og b en hundrede og seks og tredive vil sikre
er jo også derfor at vi i eu kredsen har aftalt et anerkendelsesdirektiv hvor vi har sat minimumskrav til hvad det faglige indhold skal være på medicinuddannelserne
vi på den måde også har tillid til at når vi aftaler i fællesskab at der både skal være en vis længde og at det skal have et vist indhold
og det betyder jo at vi både fra regeringens side men også i forhold til de aftaler vi har lavet
på hvilket regelsæt en svensk læge er underlagt og hvad en pakistansk læge er underlagt
ikke den forskel og det er jo også derfor at vi med l to hundrede og nitten også indskærper det ansvar man har som arbejdsgiver for hele tiden at sikre at når man rekrutterer udenlandske læger så kan de også tale med patienterne og med kollegaerne i det danske sundhedsvæsen
regeringens side har l to hundrede og nitten hvor der er et skærpet krav
sprog er jo fordi vi ser problemer i dag vi ser at regionerne ikke har været gode nok som arbejdsgivere til at stille krav om for eksempel sprog
lovforslag to hundrede og nitten
mulighed for at lave en sprogtest lave sprogkontrol vi kan bare se at det ikke er blevet brugt i tilstrækkeligt omfang
og det er her område så man som patient og som kollega kan være tryg ved at udenlandske læger der ansættes i det danske sundhedsvæsen også taler et tilstrækkeligt dansk
regler der vil være gældende for en pakistansk læge og en svensk læge jeg er også nødt til at sige at ufleksibiliteten
til at have en konsekvens for patienterne i danmark fordi vi alt andet lige har flere nordiske læger og flere eu læger
firkantede regler i sidste ende risikere at det går ud over patientsikkerheden
anerkender til fulde at der er udfordringer er for mange udenlandske læger der ikke taler tilstrækkeligt
derfor vi har fremsat det lovforslag der hedder to hundrede og nitten og som er blevet førstebehandlet her i salen og som jeg også håber på at dansk folkeparti vil bakke op om
der er nødt til at blive strammet op når vi kigger på også at stille nationale krav men som skal være eu medholdelige
tage et større ansvar for at udenlandske læger i danmark taler et ordentligt dansk så man kan kommunikere med patienterne og med sine kollegaer så regeringen har taget initiativer og kommer til at tage initiativer
de beslutningsforslag vi diskuterer i dag
en svensk læge er det samme og man skal stille de samme krav der mener vi sådan set fra regeringens side at vi er nødt til at være nuancerede og
en fleksibilitet
ikke er medholdelige i forhold til eu lovgivningen og for tredje
enormt firkantede og sidestiller at man skal have et seks måneders forskningsophold med om man er ansat og har patientkontakt og vi ønsker fra regeringens side at have nogle fleksible regler hvor man netop skelner mellem
en dygtig udenlandsk forsker der kommer på et kortvarigt ophold i danmark
man ansættes i en stilling hvor man netop har patientkontakt og det
her beslutningsforslag på ingen måde tager højde for
altså når vi fra regeringens side har fremsat l to hundrede og nitten
det jo fordi vi ikke synes at systemet i dag er godt nok
jo heller ikke korrekt når fru karina adsbøl siger at regeringen ikke vil gøre mere det vil vi
vi har fremsat et lovforslag hvor vi skærper sprogkravene og det er derfor vi
tager initiativ til at vi laver nogle nationale regler
hvad man som minimum skal kunne sprogligt det er bare vigtigt at der ligger en fleksibilitet i de regler sådan at der netop skelnes mellem om man er ansat i en stilling hvor man har kontakt til patienterne
forskningsstilling eller er ansat i en stilling hvor man ikke har patientkontakt det tager beslutningsforslagene i dag overhovedet ikke højde for og derfor risikerer de at gøre mere skade end gavn for patienterne i danmark
et meget relevant spørgsmål som ordføreren stiller netop i forhold til
hvis vi har sundhedspersoner der ikke lever op til den faglige standard der er et varslingssystem
blandt eu landene som desværre ikke er så
arbejder vi på der er også et nordisk
som faktisk er blevet fornyet og nu udbygget yderligere så vi blandt de nordiske lande i endnu højere grad også
hjælper hinanden med at undgå at vi eksporterer dårlige sundhedspersoner fra land til land fordi vi er ikke
varsle om for eksempel autorisationsindskærpelser og andet
i takt med at vi har lavet en ny aftale nu også får udbygget yderligere lige så vel som vi arbejder på
løbende at udbygge det europæiske system
jamen det virker men det kan blive bedre
og det vil jeg også gerne svare på skriftligt der er også variationer i hvor meget man varsler om det har også været en del af en diskussion for eksempel
meget mere de vurderer også er hvis du har glemt at betale dit kontingent
sådan set også rum for at vi i fællesskab kan gøre det europæiske varslingssystem stærkere end det er i dag men det er vigtigt at vi har fået det bygget op og har noget ligesom
står i skærende kontrast til det finanslovsforslag vi
det som sf jo har været meget klare
partiets gruppeformand til radio24syv i slutningen af august måned efter at havde været lidt diskussion om hvorvidt det var et ultimativt krav eller ej
radio24syv sagde at sf ville vælte regeringen hvis man ikke fik ønsket om minimumsnormeringer opfyldt
i minimumsnormeringer er det jo rigtigt at man kan skrive minimumsnormeringer er jo elastik i metermål og nu siger fru pia olsen dyhr at det er sfs krav
og én voksen til maksimalt seks børn når vi taler om de store skal det
at støtte lovforslaget det er som socialdemokraternes ordfører sagde
som i høj grad skal sikre en bedre geografisk dækning af blandt andet erhvervsuddannelserne ved at have mulighed for at kunne udbyde det
der ikke ligger en stor erhvervsskole og hvor man derfor kan have
en satellit et grundforløb på et alment gymnasium eller på en anden uddannelsesinstitution
afvejning af at sikre en geografisk
en vigtig del af det at sikre et danmark i bedre balance også uddannelsesmæssigt
for unge mennesker i hele landet at tage en erhvervsfaglig uddannelse
at flere unge der udfordres på deres uddannelsesvalg måske
et alment studiemiljø der ligger tættere på
lidt a la den campustankegang som vi sådan set gerne vil understøtte generelt
arbejder videre med i fællesskab nu kommer vi jo til at udskyde indfasningen af det med en år som en del af
er enormt vigtigt at vi også økonomisk tager hånd om de situationer hvor et ungt menneske har valgt en uddannelse men måske egentlig efter de første par måneder på uddannelsesinstitutionen finder ud af at det nok ikke
at der så ikke er institutioner der måske kommer til at institutionstænke og økonomitænke
hvis det viser sig at de har valgt forkert
derfor skal vi også med henvisningstaxameteret være bedre til at understøtte en bedre vejledning
men også i omvalgssituationen så
bakker vi op om l ni og halvtreds vi kommer til at stille nogle
det er et godt lovforslag som udmønter den politiske aftale vi lavede
have noget af det samme indhold som man finder på det generelle almene gymnasium
at finde balancen mellem at være fri vi har
at man egentlig med fordel også kunne kigge på
begrebsverden altså oldtidskundskabens akantusblade var det jo den korintiske orden der var den blomstrende orden
at få nogle af de her erhvervsfaglige miljøer til at blomstre ude
jeg medgiver fuldstændig at det selvfølgelig er en balance og derfor også bare en tilkendegivelse fra venstres side
og er opmærksomme på det her men når vi med gymnasieaftalen valgte at sige at htx også kunne lægges på institutioner hvor der ikke nødvendigvis var et stort erhvervsfagligt teknisk miljø
det merkantile område er lidt mere vidtspredt
den bekymring jeg hører nogle steder fra man siger uha hvis man først forlægger noget erhvervsuddannelse hvad er så næste skridt er det så campus derfor vil jeg bare høre ministeren om ministeren synes at
det måske egentlig kunne give et perspektiv i relation til at få nogle
et lovforslag der udspringer af den trepartsaftale som vi indgik i september to tusind og
vi lavede mens vi havde en venstreledet regering i danmark og grundsubstansen i aftalen var jo sådan set
titusind ekstra praktikpladser årligt til unge elever på erhvervsuddannelserne det var et mål som var vigtigt for venstre da vi sad i regering og et mål som stadig væk er enormt vigtigt for venstre
en uddannelse men at man også kan få en praktikplads og at man kan gennemføre sin faglærte uddannelse hvis vi kigger på de resultater
sådan at i to tusind og atten nåede virksomhederne og erhvervsskolerne og de unge op på to tusind otte hundrede og fyrre flere praktikpladser og dermed også det måltal der var sat som et af delmålene i trepartsaftalen
snuden i sporet i relation til
sikre at vi får skabt flere praktikpladser og at vi også får taget godt hånd om de unge mennesker som drømmer om at få en faglært uddannelse
har både til formål at lave den årlige opdatering i relation til modellerne
det går jo også ind og justerer veu bidraget og dermed synes vi
med et ændringsforslag til lovforslaget går ind og justerer
sådan ligesom det er
indbetalingen at også nu er sket en meget stor akkumulering af økonomien i
ved udgangen af to tusind og nitten at der er akkumuleret fire milliard kr som jo sådan set er opkrævet for meget hos arbejdsgiverne i relation til de bidrag de skulle betale
fordelsuddannelserne og modelparametrene både i relation til de henvendelser der er kommet fra fiskeriet og som også blev diskuteret i folketinget i to tusind og
nogle af de erhverv som i dag har
i brandmandsfaget det samme gælder erhvervsfiskeruddannelsen og det gælder også ambulanceredderuddannelsen og nogle
det mener vi sådan set at vi har behov for at kigge på i fællesskab og derfor vil vi stille nogle spørgsmål på det område i forbindelse med lovbehandlingen men grundlæggende er det et vigtigt lovforslag
det et vigtigt lovforslag fordi det sådan set er den årlige opfølgning på den trepartsaftale der blev indgået i to tusind og seksten og som grundlæggende handler om at vi
omkring nogle trepartsaftaler der er indgået mellem en regering og arbejdsmarkedets parter i relation til at tage hånd om det problem vi har stået med i en
nemlig at der er for få praktikpladser til de unge der drømmer om en faglært tilværelse og derfor tager
balance i indbetalingerne vi har jo den samme problemstilling
det er også derfor vi kommer til at stille et ændringsforslag
aktivt ind i diskussionen af så vi også på det område får skabt den balance
var den trepartsaftale som det her lovforslag er en udløber af den første gang man tog fat strukturelt det gjorde den regering som enhedslisten støttede sidst som var en socialdemokratisk ledet regering jo på ingen måder
er indgået jeg deler fuldstændig opfattelsen af at vi ikke er i mål endnu og at vi skal have skabt langt flere praktikpladser til de unge
lovforslaget sænker jo veu bidraget fordi der skal
balance i indbetalinger og det der bruges
at jeg også mener at vi som folketing har en forpligtigelse til at følge op på den lovgivning vi selv lavede i to tusind og
vi behandler i dag med l tres
alternativet om alternativet
at der lige nu er akkumuleret fire milliard kroner
og vi egentlig har aftalt at det skulle ligge sådan stabilt
at der kommer balance i indbetalingerne og det der trækkes på systemet der sådan
meget meget store midler akkumuleret det er den ene del den anden del er jo nok den mere politiske del
mener at de kan oprette en praktikplads men jeg håber jo at vi kan være enige om
der står og råber på kvalificeret arbejdskraft og at det problem vi har haft hidtil og delvis også har endnu desværre er at hvor der er nogle virksomheder der løfter et kæmpestort uddannelsesansvar
lige og tilbyder dem lidt ekstra i løn fra de
der hidtil ikke nødvendigvis har løftet et uddannelsesansvar derfor har trepartsaftalen og også det lovforslag som vi behandler i dag jo grundlæggende handlet om at sikre at der ikke var fribilletter