syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
at vi havde tohundrede og halvfjerdstusind færre
konstatere at lande omkring os som holland
ting hænger ikke sammen kan det betale sig at arbejde ja det kan det for rigtig mange danskere det kan det for langt de fleste
vi er det land hvor det mindst kan betale sig for dem med de laveste kompetencer at komme i arbejde
for meget meget store grupper af samfundet
enhedslistens ordfører også refererede til for lidt siden betyde at en enlig kontanthjælpsmodtager med ét barn
efter de før omtalte udgifter
og fire og tres kroner efter skat det synes vi er rimeligt og
at gennemfører man en sådan reform sænker kontanthjælpen til seks tusind syv hundrede kroner og bruger provenuet på at hæve beskæftigelsesfradraget
hvoraf de femogtyvetusind vil være folk der ikke længere vil være på overførselsindkomst det synes vi vil være en rigtig god idé og en socialt
for de stærkeste er noget man godt vil tage
er dejligt at høre at man i socialdemokratiet er af den opfattelse at økonomiske incitamenter faktisk påvirker de valg som folk tager
tab af arbejde skulle være
arbejdsfortjeneste det var officiel socialdemokratisk politik
derfor vil jeg heller ikke
ansvar for den tidligere politik men det
arbejdsmarkedspolitik i mange mange årtier
uanset konjunkturerne var det en fejl
dengang var det naivt at man havde en tro på
på at gå på arbejde eller ikke gøre det
vi beslutter her i folketinget
er relevant at man i i socialdemokratiet kigger sig selv i øjnene og siger den
og socialdemokratiet for at have taget et delvist opgør med den filosofi men lidt selvransagelse ville måske ikke være nogen
specielt godt
umenneskeligt at vi har en to årig dagpengeperiode
vil det sige at de velfærdssamfund der ligger omkring os
sammen velfærdssamfund som har dagpengeperioder som er betydelig kortere end to år
nu kan jeg så forstå at det er et problem
tredivetusind der står til at falde ud
et problem at der falder seks tusind ud
få i gåseøjne skulle falde ud eller forventes
er det rigtige tal for den enkelte
manglende stålfasthed i forhold til at holde fast i det reformspor som er bydende nødvendigt for danmark hvis danmark fortsat skal have del i den velstand
vi i hvert fald mener man skal have del i vi har en kæmpe
med de offentlige finanser på lang sigt der er sådan set underskud efter
vi har en kæmpe udfordring med at vi har to og tyve procent af befolkningen i den arbejdsdygtige alder på overførselsindkomst
betyder at vi har den længste dagpengeperiode
slække på virkningerne af reformen ved at indføre den ene akutpakke efter den anden og bruge milliarder af kroner på at fastholde ledige uden for arbejdsmarkedet
reelle reelle jobs og reel vækst det bliver selvfølgelig pakket ind i formuleringer om at man gør det for de lediges skyld
det gør man ikke
de økonomiske vismænd pegede på for et par uger siden
at afgangsraten fra ledighed til beskæftigelse for de ledige som har været omfattet af den her reform er højere
på offentlig forsørgelse fortsat det mener vi ikke er socialt ansvarligt derudover kan vi også konstatere
uddannelsesordning som det her forslag drejer sig om er en meget
for nogle uger siden
som viste at det kun er to og halvtreds procent af de ledige som er tilknyttet uddannelsesordningen som rent faktisk deltager i uddannelse det tyder i meget høj grad på
en forlængelse af dagpengeperioden altså en forlængelse der medfører at folk bliver fastholdt på
beskæftigelse det synes vi er beklageligt ud fra et økonomisk synspunkt men i endnu højere grad ud fra et menneskeligt synspunkt
på den hårde situation er altså
forblive på arbejdsmarkedet og søge bredt og det er muligt
ledig i dag går ledig i kortere tid end man gjorde i to tusind og fire og to tusind og fem dengang var der ingen der talte om at det var svært at få et job
havde haft magten og hvor arbejdsløsheden var dobbelt så høj så
kan støtte dette lovforslag
at man giver folk lidt færre penge
folks egne penge det er jo nogle penge som er opkrævet i skat hos nogle andre mennesker og så giver man dem til folk der står uden for arbejdsmarkedet i nogle tilfælde giver man så når man laver reformer som vi lige
har en effekt vi ved det har effekt på beskæftigelsen vi ved at det betyder noget
for jobskabelsen fordi høje ydelser presser mindstelønningerne op og
nogle jobs der slet ikke bliver skabt
kan betale sig skabe dem fordi den løn skal betale ikke kan modsvares af hvor produktivt
vi ved også at det betyder noget for om folk vil påtage sig et stykke arbejde
at dem der ikke kan forsørge sig selv har ret til kontanthjælp dem som godt kan forsørge sig selv har ikke ret til kontanthjælp
de er uden forsørgelse det er for eksempel sådan at at hvis min kone blev arbejdsløs
få ret til kontanthjælp selv om jeg udmærket godt kan forsørge hende
ikke se rimeligheden i jeg mener det bør være sådan at familier
skal forsørge sig selv det må kun være de familier som ikke kan som skal have hjælp fra det offentlige det troede jeg egentlig også var
en socialdemokratisk grundtanke
kan ikke se hvordan det stemmer overens med de udtalelser
flere socialdemokratiske ministre er kommet om et opgør med krævementaliteten den tager man i
holder bruttoledigheden og nettoledigheden er i dag lavere end
man puttede ind i dagpengereformen så er det korrekt
til hvor mange der ville ryge ud men det er jo sådan lidt arbitrært
seks tusind er åbenbart et tal som man godt kan acceptere men tredivetusind er så for højt
der er det bare jeg spørger hvor lavt skulle tallet være før man ikke ville gøre noget
tyvetusind eller var det femtentusind
lugter langt væk af at man er bukket under for det pres
lagt fra enhedslistens og
slået fuldstændig fejl det er simpelt lykkedes regeringen at få øget væksten
være sådan at hun ville kunne få en offentlig ydelse på trods af at jeg udmærket ville være i stand til at kunne forsørge hende
så det vil være sådan at man vil kunne få en ydelse
meget lavere skulle det være for at man ikke
tænkt over man har så vurderet at
næsten få dage før man valgte at gøre det sagde man at det ville man ikke gøre og
ved med at komme med den ene akutpakke efter den anden og midlertidige forlængelser af midlertidige ordninger og så videre
nogle fejl og man må sige at det er nogle åbenlyse fejl
er det efter venstres opfattelse virkelig den mest intelligente måde at kradse penge ind fra borgerne på
kradse energiafgifter ind på
med et barn i to tusind og tretten et rådighedsbeløb på fem tusind
når vedkommende har betalt sin skat sin husleje sin varmeregning sin elregning sin
der er mange i lavtlønsjob som ikke har meget mere end fem tusind en hundrede kroner til rådighed når de har betalt
efter de her udgifter er betalt er det så efter statsministerens mening et udtryk for at man har en afbalanceret kontanthjælp i
til at man på den ene side sikrer en anstændig tilværelse for den her person og det på den anden side skal kunne betale sig at arbejde
en anstændig tilværelse på den her midlertidige ydelse som det helst skal være
incitament til at tage et arbejde eller synes statsministeren at
et mangeårigt ønske fra danske virksomheder at det bliver nemmere at få og håndhæve patenter i dag skal en virksomhed søge patent
lovforslag handler dybest set om at sikre velstand og arbejdspladser i danmark en fælles patentdomstol er efter liberal alliances liberal alliances
et udtryk for det bedste ved det europæiske samarbejde nemlig at sikre et frit og velfungerende marked og det frie marked er kilden til vores velstand og vores høje levestandard
dette forslag også en del af las afbureaukratiseringskatalog ønsker regeringen
regeringen velkommen til at gøre brug af dette katalog som er udarbejdet sammen med de store erhvervsorganisationer dette lovforslag indeholder imidlertid også et andet forslag som trækker
som er berørt og som de her enkeltsager omhandler
sandheden er jo den at ændrer man den her lovgivning kommer det til
også senere kommer på en anden offentlig forsørgelse
de personer som den her konkrete sag drejer sig om så vil forslaget
mange mennesker og vil efter vores opfattelse ikke være til gavn for integrationen i danmark
kortvarigt tilbage i selvforsørgelse og så kommer de på
ville det betyde at en del mennesker ville blive familiesammenført
være selvforsørgende
jeg siger at man her tager udgangspunkt i en enkeltsag
ville det jo påvirke mange mennesker også mange mennesker som ikke
det er bedst når ordføreren er til stede især
med meget store milliardbeløb af bilisterne venstre og dansk folkeparti mener ikke at bilisterne skal beskattes hårdere det er vi sådan set enige i
men der har vi ikke fundet den store støtte i de to partier
se på efter et eventuelt regeringsskifte det håber vi
i liberal alliance anser vi det for positivt at vi kan fastholde en skrotningsordning i danmark som utvivlsomt har en positiv virkning på miljøet
administrerer meget store beløb meget store milliardbeløb
hvis kommunerne i danmark havde været private virksomheder
været meget meget store koncerner
lovforslag vi er
overbeviste om at
vægtet sådan at
så længe de er der i liberal alliance mener vi også at regionerne skal nedlægges
man har det synspunkt så ikke kan være for det her lovforslag
vi jo sørge for at de kan gøre deres arbejde mest effektivt og bedst muligt og det mener vi sådan set at det her lovforslag giver mulighed for så derfor
det undrer mig at venstre er imod det her det her er et forslag som vil øge produktiviteten fordi det vil øge konkurrencen det er til fordel for forbrugerne
andre ting som skaber beskæftigelse og vækst i andre brancher
det gør det nemmere for virksomheder og dermed også for borgere at lave totalløsninger når man for
skal have renoveret sin bolig
at skulle have renoveret min bolig
meget koordination man selv skal stå for som borger mellem de forskellige faggrupper der skal ind at lave noget på huset
lovforslag bliver gennemført som det ligger nu så vil man kunne undgå sådan nogle problemer i forhold til
det mest effektive retoriske kneb er jo at dække sig ind under
det er selvfølgelig på grund af forbrugersikkerhed og alle mulige andre ting jeg synes ikke at det virker specielt troværdigt udover det når man læser lovforslaget og dets økonomiske konsekvenser
man altså læse at det her er noget som letter el vvs og kloakområdet
lovforslag den her regering er kommet med overhovedet og derfor undrer det mig jo når man
er for det det undrer mig de indvendinger
fremgår meget klart af lovforslaget at for at udføre et arbejde skal man
man liberaliserede lukkeloven og lavede alle mulige andre liberaliseringer
den øgede konkurrence og de er kommet
hørte mig lidt frem til at det var mange af de samme indvendinger som venstre kom med og jeg håber bare ikke at det er sådan at man vægter de indvendinger højere end at føre en politik
arbejde på kryds og tværs af hinanden giver nogle problemer det havde dog været nemmere hvis en tømrer kunne have trukket kabler en helt simpel opgave hen over en karm
man skulle vente på en elektriker
borgernes tid kunne være brugt bedre
at skulle få bygget et hus ved at der er mange
nogle opgaver og hvis man kan lette dem og samtidig øge konkurrencen og produktiviteten og højere produktivitet giver højere reallønninger reallønninger så
simple opgaver som at trække et kabel
nok noget som mange tømrere vil kunne gøre alligevel
gøre det da de har set det gjort rigtig mange gange men det endelige ansvar for tilslutningen af el fungerer påhviler jo stadig væk en elektriker så jeg synes
sig at en tømrer der skal ud og lave et stykke arbejde i et hus ikke vil oplyse forbrugeren om at han også havde en delautorisation
det forekommer ikke sandsynligt
at man sætter det at man vil
som man ellers hylder på alle andre områder men det er måske et udtryk for at når vi kommer ned i det konkrete
i det konservative folkeparti det synes jeg er dybt dybt beklageligt og noget som man
omhandler deres forretningsstrategi i forbindelse med samarbejde med virksomheder vi anser derfor dette lovforslag for
som de skal altså overholder loven i to og halvfems procent af
skal tages kontakt til kommunerne til halvfems
firs procent det mener vi kunne sikre at der fortsat er en meget høj kvalitet
ministerens svar på når hun går
senere men vi kan som sagt
er et princip som man ikke hylder i socialdemokratiet jeg troede ellers det var
en gammel arbejderværdi
det til at hænge sammen med at
at sige at man ønsker et opgør med krævementaliteten hvordan er det et opgør med krævementaliteten når man giver en check til folk
til nutiden det vil jo sige at de investeringer mangle i fremtiden og dermed er der nogle job der i
er hver en krone der bliver brugt på offentlige investeringer jo opkrævet i skatter og afgifter hos danskerne og hos de danske virksomheder og dermed er der også derude nogle job der ikke bliver skabt
så kan herre
at regeringen samlet set
beskæftigelse og er med til at sikre en højere økonomisk vækst
beskæftigelsen i danmark er to og tyve procent af befolkningen i den arbejdsdygtige alder på overførselsindkomst det er langt flere end i andre vesteuropæiske lande
det ændrer ikke på at det her lovforslag er et brud med det princip idet arbejdsmarkedsydelsen er undtaget fra reglen om ægtefælleafhængigheden vi kan ikke støtte
tidligere arbejdsmarkedsreformer hvor man har øget arbejdsudbuddet har vist at
er tale om at man har gjort sig nogle erfaringer ude i virkeligheden med nogle konkrete reformer man har lavet i danmark men også i andre lande
reduceret merledigheden
halvtreds årige mulighed for
frem mod efterlønsalderen det afskaffede man så i nitten otte og halvfems
ungeydelsen og så videre i nitten halvfemserne der er masser af eksempler på at man har lavet reformer som har øget arbejdsudbuddet og det har medført øget beskæftigelse det er ikke teoretisk
lovgivning herinde der sænker arbejdsudbuddet så sænker det også beskæftigelsen
at nytteindsats ikke må fortrænge private
i dag er regioner og når vi har
kommer til at fungere og hvis det er sådan at der er eksempler på at regionerne tager opgaver hjem som kunne
må den her lovgivning naturligvis laves om men
i henhold til eus udbudsdirektiv og vi fornemmer sådan set at intentionen er at den offentlige
ressourcerne bliver brugt fornuftigt og det synes vi selvfølgelig er en god idé så
for lang tid uanset at venstre gik med regeringen og lavede en finanslovsaftale
hvordan mener venstres ordfører så at troværdigheden er over for de boligejere som man altså gav nogle klare løfter
har til rådighed har skullet arbejde næsten i døgndrift for at komme til bunds i dette lovforslag finder vi det i liberal alliance fuldstændig uacceptabelt og direkte uansvarligt at haste dette lovforslag igennem folketinget
forlænges de udløbne obligationer med en år renten fastsættes til den effektive rente en år før plus fem procentpoint
og renten fastholdes uændret fra første fejlede aktion hvis der skulle opstå den med historien in mente ret usandsynlige situation at et realkreditinstitut under afvikling ikke kan refinansiere lån
renten stiger med mere end fem procentpoint inden for en enkelt år omdannes de udløbne obligationer til tredive årige konverterbare obligationer med en restløbetid på lånet og renten fastsættes til den effektive rente en år før plus fem procentpoint
baggrunden for lovforslaget er at de internationale
som for eksempel standard poors
forrentede lån de såkaldte f1 og f3 lån helt overordnet er det dybt beklageligt at hverken
eller eu tilsyneladende har gjort sig den anstrengelse at sætte sig ordentligt ind i hvordan det unikke danske realkreditsystem fungerer den danske realkreditmodel har i over en hundrede og halvtreds år
understrege at det ikke er liberal alliances politik at beskytte boligejerne for rentestigninger gennem regulering af specifikke finansieringsprodukter politikernes opgave er
rentestigninger gennem en ansvarlig finanspolitik hvilket lån en boligejer optager er afhængigt af mange forhold ikke mindst hvilken risiko man er villig til at løbe sover man dårligt om natten fordi man frygter pludselig rentestigninger
er der allerede mange muligheder for at optage eller omlægge til et fastforrentet lån i liberal alliance anerkender vi at der er en udfordring
har tillid til det danske realkreditsystem hvor uforståeligt det end er
ligger nu kan vi ikke støtte det der er simpelt hen for mange ubesvarede spørgsmål vil ratingbureauernes trussel mod
ophøre med dette lovforslag hvis regeringen ikke kan levere politisk i forhold til eu og
der gør at man så kan løbe
kunne stemme nej
at man nu kan fortsætte med at opkræve for høje boligskatter det er fuldstændig utroværdigt men måske herre brian mikkelsen kan fortælle de boligejere man nu svigter hvad det var de konservative fik i den finanslovsaftale
i finansministeriet og sole sig i venstres finanslovsresultat
i det forhandlingslokale og som kan retfærdiggøre
fra det løfte man gav boligejerne det er fuldstændig billigt at sige at man vil fremsætte et beslutningsforslag
vi har valgt at lytte til erhvervsorganisationernes høringssvar i forbindelse med det her lovforslag og de er sådan overordnet set positive specifikt dansk industri og
kritiske men samlet set
virker det som om de synes at det er en god idé og derfor vælger vi at lytte til dem vi håber så også at det vil blive modsvaret af at ministeren vil lytte til de enkelte kritikpunkter som
et underligt argument
ordføreren selv synes hvis man skal være helt ærlig der er masser af lovgivning vi har i det her land som er indført med de bedste intentioner
men hvor man altså begår ting hvor man ikke skader andre mennesker og tingene er
lovforslag betyder at man vil indskrænke salgs og anvendelsesperioden for fyrværkeri i dag er det tilladt
anvende fyrværkeri fra den første december til den femte januar med dette lovforslag vil
femte december til den enogtredivete januar langt hovedparten af alt det fyrværkeri som købes bliver fyret af nytårsaften og det er omkring
der bliver indkøbt som bliver affyret på det tidspunkt
der er vel ikke nogen der hvis de skal være helt ærlige tror på at det her lovforslag vil nedbringe andelen af det
som bliver afskudt på andre tidspunkter til nul procent så det handler altså om hvor langt ned
vil komme langt ned det tror vi
politiet og rigsadvokaten peger på at håndhævelsen af
jeg tror heller ikke at der er nogen der tror på at politiet vil kører rundt og tjekke om der bliver skudt fyrværkeri af det er også praktisk meget meget svært og spørgsmålet er om de
vil reagere på anmeldelser
tro på vi synes at det her
hvert fald mene at de negative konsekvenser
at det er svært at få dem til at blive siddende ved middagsbordet
det her lovforslag som vi ikke tror
der er rejst nogle argumenter
at folk der har indkøbt fyrværkeri til affyring den enogtredivete
at de vil have det liggende hjemme i garager i garager
enige i men i et samfund
der er mange ting der kan irritere andre
øvrigt også kunne snakke sammen det er noget af det jeg synes er
jeg kan også personligt synes at det er generende når nogen skyder fyrværkeri af det er ikke
kan håndhæves og hvis de ikke får nogen synderlig effekt men
gå ind og tale med mine naboer hvis det er sådan at deres sønner fyrer for meget fyrværkeri af og så kan vi snakke om tingene og så kan man sætte en begrænsning på det
noget kulturelt når man indfører sådan
de og deres familier har betalt den ultimative pris for dansk deltagelse i væbnede konflikter to hundrede og fem og tres soldater er blevet såret to og tredive af dem hårdt såret en del har forståeligt nok fået ar på sjælen
samlet årligt bundfradrag for beskæftigede på fireogfirstusind kroner ingen bør betale skat før de kan forsørge sig selv og sine ifølge økonomi
ti kroner mere ud af at arbejde end tilfældet er i dag
så urimeligt at man bruger
ikke lidt udtryk for at herre bent bøgsted måske også gør folk svagere end de i virkeligheden er jeg kommer også fra nordjylland og det er ikke mit indtryk at vi nordjyder skulle være så specielt
noget nytteværdi i at komme til sådan en samtale på et jobcenter det kan vi måske diskutere om der
og den diskussion skal vi have men i det tilfælde
er det vel ikke urimeligt
man bruger nogle timer
siger ting som at det handler om at nedgøre de arbejdsløse at borgerlige skulle have
os nærmere hinanden så det vil jeg opfordre til at at man lader være med
opkrævet dem hos folk som er
interesse i at det her system kommer til at
en der var lige så barskt nu bruger jeg ordførerens ord havde vi altså en langt højere andel af befolkningen som var på overførselsindkomst
man konstaterede simpelt hen at det at der var høje ydelser
dyrt
man altså også indført sådan et system som jeg medgiver på nogle måder er uhensigtsmæssigt og også er barskt men det er jo det som vi helst skulle få gjort noget ved og den intention deler vi
at debatten måske ikke bliver helt så fri som den ellers kunne være blevet og det er selvfølgelig
fremlagt konkret politik fra de borgerliges side
det er jo selvfølgelig rigtig
måske er noget vi godt kan få en frugtbar diskussion om når vi skal forhandle om det og det ser vi
en procent af vores bnp på den aktive
ofte sammenligner os med bruger
at se hvad danskerne får ud af at staten og kommunerne bruger så mange flere milliarder end andre lande på den her indsats alternativt
hvor de ville være blevet brugt og have skabt
til de ledige som den her indsats altså retter sig imod og det er jo det som det hele handler om nemlig at komme i arbejde
når vi synes det er en god idé
der bliver nogle større jobcentre som dækker
jobcentrene i dag bruger
danmark er ikke et specielt stort land
effektiv beskæftigelsesindsats med færre jobcentre end
en en og halvfems som der er i dag som andre også har sagt og som
kommune end den de bor i og vi mener at
beskæftigelsesindsatsen i langt højere grad
gør i dag vi er ret overbevist om at det kan være med til at forbedre mobiliteten
tænke sig at man havde syv arbejdskraftcentre
er blevet sagt indtil videre er altså at der er en vis velvillighed til at
på det som som bliver sagt mellem linjerne og det
konstatere at det ikke har været med til at løse det helt strukturelle problem vi har i danmark med at vi har en langt højere andel af befolkningen i den arbejdsdygtige alder på overførselsindkomst end lande vi normalt
set den største udfordring vi står med
at de fleste er at der er meget aktivering som har virket meningsløs det har carsten koch udvalget
vi synes ikke at der skal være mere kontrol end det giver mening men
man også sige at det at der er er en vis kontrol
den her strukturelle andel af befolkningen som er uden for arbejdsmarkedet en del
andelen af dem som svarer at ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet de gældende regler faktisk er faldet det er stadig væk højt men det er faldet meningsløse ting skal selvfølgelig væk
har lavindkomster og derfor har vi foreslået at man ikke betaler skat af de første syv tusind
men vi synes også at det er rimeligt når man får udbetalt i internationalt sammenhæng meget generøse
en vis kontrol med at man så også står til rådighed for arbejdsmarkedet der må man bare konstatere og det har
meget svært ved at slippe uden om at der hjælper
konstatere at mange af de milliarder man har brugt på uddannelse til ledige ikke medført
kommet i beskæftigelse tværtimod har det medført at nogle er blevet fastholdt i ledighed altså den tid hvor de sad
en stor del af dem være kommet i beskæftigelse og dermed kan man sige at uddannelse
det hørte jeg egentlig også sige så skal det være penge der giver et afkast også for den enkelte i den forstand
skal være noget der fører til beskæftigelse men hvis man har en ordning
konstatere at der er nogen gevinst ved det så er det vel fair nok at sige
ikke bruge de penge uanset
mit indtryk at ministeren er af den opfattelse så det er vel fair nok også at sige at her har vi en ordning og vi kan ikke se at at afkastet af de mange hundrede millioner kroner vi putter i det her
afskaffe den det er vel også et selvstændigt argument
seks ugers selvvalgt alene brugte man sidste år fem hundrede million kroner til forsikrede ledige flere undersøgelser peger på at seks ugers selvvalgt
helt overordnet set for den enkelte eller for samfundet som helhed ordningen
der er på det danske arbejdsmarked er det faktisk lang tid en meget stor del af de ledige ville være kommet i beskæftigelse
det havde betydet at deres anciennitet på arbejdsmarkedet var blevet større og dermed havde de også fået en større livsindkomst
i liberal alliance mener vi selvfølgelig at uddannelse kan være en god idè
når det fører til beskæftigelse altså ved man at man får et job hvis man får det her
kan det selvfølgelig være en god investering
om de penge man bruger på en
giver et afkast de penge er jo opkrævet i skat fra mennesker og
forvente at pengene bliver brugt fornuftigt at der er et afkast
kommer i beskæftigelse vi køber ikke den der med at uddannelse for uddannelsens skyld er et gode det gør vi simpelt hen ikke pointen med de her penge
er at de skal føre til beskæftigelse det er også det der
bedst for den enkelte hvis man har lyst til at tage på højskole
andre kurser er det meget meget fint og godt men det må være for egen regning det kan man ikke forvente
der er evidens for at pengene her ikke er brugt og vi skal ikke
det bliver nogle af vores kollegaer som kommer til at tage den men den
er rimeligt at man diskuterer ordninger og om de skal afskaffes hvis der ikke er noget
afkast af dem altså hvis pengene simpelt hen ikke
i det her tilfælde medfører beskæftigelse
der er jo et alternativ og nogle gange er man ligesom nødt til
at pengene jo kunne være brugt på noget andet for eksempel lavere skatter og lavere afgifter som ville have medført beskæftigelse
der står enhedslisten helt alene med det synspunkt at det ikke ville have medført en højere beskæftigelse
set det vi tager udgangspunkt i de penge som vi har brugt på det
er jo også penge som er opkrævet af folk med lave lønninger
rigtig rigtig god idé hvis
som man må forstå enhedslisten gør tager
kedeligt og vi kan ikke forstå at det skulle være i de lediges interesse at der ikke
i forhold til at vælge dem der rent faktisk kan
og det her er i hvert fald noget som vi sammen med venstre
som gør det rigtig godt
jeg tror det er svært at argumentere for at konkurrence ikke er en god idé det er det også for den enkelte
kommer nye løsninger
det medfører at man kan spare nogle penge de penge kan
og det er jo det som det hele handler om der er ikke nogen dokumentation for at a kasserne er bedre nogle a kasser gør det godt nogle gør det dårligt og det er jo det det handler om det her
afgørende at de midler der afsættes til forskning i danmark går til forskning der viser den højeste forskningsmæssige standard i stedet for at gå til temaer der er sidste nye mode på den politiske scene
vi skal have mere international repræsentation i de organisationer der finder og udpeger de forskere og virksomheder der får bevillinger og
hundrede og syv og fyrre sider og dertil kommer
to hundrede og tre og halvfjerds sider med høringssvar
lovforslag her det blev fremsat i
det mener vi ikke er udtryk for god regeringsførelse
som har været heroppe vil kunne fremlægge det her lovforslag detaljeret
selv om der helt givet er nogle gode
kan vi ikke tage stilling til det her ved første behandling det kræver altså at der bliver dykket lidt mere ned i det og
udtryk for men jeg vil også gerne lige høre
være rimeligt at man fik lidt flere dage til bare i det mindste at læse det igennem det er trods alt lovgivning der skal vedtages og det er vel rimeligt at folketinget
jeg mener at fire arbejdsdage er
lovforslag hvor der er så meget materiale og jeg tror de fleste nok vil
kunne anerkende at det ikke
ikke noget man læser hurtigt igennem hvis man bare gør sig
lidt mere tid ville måske også være en god idé
tilsyn med affaldsdeponeringsanlæg og udstedelse af tilladelse til
fra kommunerne til henholdsvis stat og regioner
som forslaget er en udmøntning af men det skyldes også at vi har at gøre med et område hvor regionerne rent faktisk er rustet til at løse opgaven det giver jo god mening at lade regionerne overtage kompetencen
når de i forvejen varetager planlægningen af råstofressourcerne lidt polemisk kan man sige at når vi nu engang har regionerne
forstået på den måde at når de går ned og handler i netto eller hvor de nu måtte handle så kan de købe færre varer end de kunne for ti år siden faktisk er det sådan at det forholder sig
fattigdom som andelen af hvor mange der tjener under halvtreds procent af medianindkomsten og
at der er blevet flere der har en indkomst under halvtreds procent af medianindkomsten
udtryk for at de midterste indkomster er steget hvis man låser indkomsterne fast
jo sådan at så har vi
mennesker som har den samme realindkomst som de havde dengang
er studerende det
er der altså tale om et relativt fattigdomsbegreb og måler man på den samme måde
en levestandard
børn der har en
blev defineret som fattige i år to tusind
og det er økonomiministeriets tal i fordeling og incitamenter fra august to tusind og tretten som jeg tager fat
hvor man anerkendte at det at der var et økonomisk incitament til at komme ind på arbejdsmarkedet var rigtig godt
blandt andet en kontanthjælpsreform hvor en stor del af bidraget til økonomien og til den strukturelle beskæftigelse kommer fra at man sænker ydelserne
en ydelse som ligger under fattigdomsgrænsen her taler vi altså om syge mennesker
jeg kender nogle med gode indtægter som også kan have svært ved at styre deres økonomi men det gør dem i
jeg gerne have et lidt mere konkret svar på at når man tager udgangspunkt i den her fattigdomsgrænse som regeringen
procent af befolkningen som
kræver det at man omfordeler mere og at man uddeler højere ydelser det nedbringer arbejdsudbuddet det sænker produktionen og det sænker den økonomiske vækst så bliver vi alle sammen mere fattige
stigninger i vores reelle rådighedsbeløb og velstanden i danmark bliver lavere det kommer til at ramme alle indkomstgrupper derimod og det er jo også det som regeringen har lagt an
og arbejdsudbuddet kræver det initiativer hvor man sænker skatten på arbejde det kommer dem der tjener
gør noget ved ydelsesniveauet det har sf jo også
det øger også arbejdsudbuddet det øger altså også indkomstforskellene men det øger den økonomiske vækst
er det absolut på spørgsmålet om lighed ikke at jeg synes at det er et mål i sig selv
er det dér vi klarer os bedst
er på vores velstandsudvikling og den er jo forudsætningen for den høje levestandard vi har vi har gennem mange år
otte og halvfems haft den tredjelaveste økonomiske vækst
vækst det betyder helt konkret
kan man læse at danmark har en ulighed målt i et enkelt år på ginikoefficienten på
ser man over en lidt længere periode
falder uligheden til to og tyve på ginikoefficienten og ser man på livsindkomster bliver uligheden
enkelt år halveret så den kommer helt ned på tolv en halv
hvis man indregner det offentlige forbrug
det offentlige forbrug jo er finansieret af folk der er i arbejde og det går også til folk som ikke er i arbejde falder uligheden fra fem og tyve i et enkelt år helt ned
formentlig ikke er andre lande med så høj en grad af lighed som danmark så set i det perspektiv synes jeg måske
velfærdssamfund og det gør vi også i liberal alliance
det er omfordeling og lighed vi skal fokusere mere på
vi sakker bagud det gør vi på de andre områder og mest på velstand
øge velstanden og mindske
vil vi gerne have at uligheden stiger lidt mere hvis det betyder at alle får en højere levestandard
venstrefløjen jo definerer fattigdom som personer som har en indkomst på under halvtreds procent af medianindkomsten
hele taget en underlig måde at definere fattigdom på
jo betyder at man aldrig nogen sinde kan udrydde fattigdom der vil altid og til hver en tid være mennesker som har en indkomst
dobbelt så høje indkomster i morgen
det giver jo ikke nogen mening om halvtreds år hvor man regner med at vi er dobbelt så rige som vi er i dag hvor hver eneste dansker vil have dobbelt så højt
som vi har i dag man kan købe dobbelt så mange varer
med venstrefløjens definition den her relative måde
stadig væk være lige så mange fattige det er for mig en meget underlig måde og det er jo fordi venstrefløjen hellere vil bruge ordet fattigdom fordi
nogle stærkere følelser hos folk fordi de får nogle associationer til mennesker der lever under nogle frygtelige forhold i andre lande som vi ikke kender til her men det vi taler om
ulighed eller lighed det er indkomster i øvrigt synes jeg
have det her fokus på ulighed er at vi skal lave reformer der gør os alle sammen rigere
noget at der er nogle der bliver rigere end andre så længe vi alle sammen bliver rigere og det skal vi gøre ved at øge den økonomiske vækst blandt andet ved at øge produktiviteten som finansministeriet lige har skrevet
vil få øget deres rådighedsbeløb med to tusind tre hundrede
et lo par altså et par der går på arbejde med to børn vil få øget
altså mere uligheden vil stige men vi vil alle sammen blive mere
man måler på de her forskellige
analyser der bliver lavet forskellige steder scorer
altså meget højt på sagligheden og det er dem jeg tager udgangspunkt i
i uligheden gennem
steget det er den i alle lande men velstanden er også steget og det synes jeg er godt
kan også se at man er begyndt at måle ulighed på en lidt anden måde fordi man er begyndt at indregne kapitalindkomster det gør man også i danmark hvis man ikke medregner kapitalindkomster og måler på den måde som
halvfjerdserne så har vi næsten ikke set nogen udvikling i retning af højere ulighed vi har stort set den samme ulighed som vi havde for tredive år siden i danmark i dag så hele
diskussionen er nogle gange noget forvredet vil jeg sige men jeg har ikke
det samme vil et par på kontanthjælp
vil få øget deres rådighedsbeløb med tre tusind to hundrede
de vil blive relativt mere rige men alle vil blive rigere og jeg foretrækker til enhver tid at vi alle sammen bliver
at det skal kunne betale sig at arbejde og at
for mig er at det der hjælper mennesker mest
at man øger produktiviteten at man øger den økonomiske vækst fordi vi ved
til at formulere mig med de rigtige
føre til en højere levestandard
femtentusind kroner i kontanthjælp som mindstebeløb enhedslisten
ikke hjælpe nogen af de her mennesker på den lange bane
på enhedslisten og liberal alliance vi har ikke noget imod at der er
nogen steder og ikke fører til højere velstand nogen steder det er virkeligheden det er ikke teori
er en konsekvens af at dansk lovgivning ikke har været i overensstemmelse med eu lovgivningen
noget som vi er synderlig begejstret for i danmark og jeg må indrømme at
ikke køber alle de argumenter som jeg har hørt i forbindelse med med behandlingen af det her lovforslag
gerne takke ministeren for at have indkaldt til flere møder om det argumentet er altså at det er vigtigt at man stiller
udenlandske leverandører
sikkerhedsmæssige argumenter og så er der nogle argumenter som handler om at det er vigtigt for danske arbejdspladser alt andet lige
nogle krav om modkøb gøre at det køb man selv foretager sig bliver dyrere det vil sige at regningen til skatteborgerne bliver større
som ikke bliver oprettet fordi
bruger flere offentlige kroner så argumentet om at industrisamarbejde er vigtigt for at skaffe arbejdspladser
hvis vi for eksempel brugte amerikansk teknologi
kunne amerikanerne i princippet lukke ned for den her teknologi ja amerikanerne kunne gøre så meget ved danmark hvis de havde lyst til det
fordi vi er under indtryk af
og derfor ser vi det som et lille skridt
økonomisk argument der siger at det at man stiller krav om modkøb inden for bestemte brancher skulle øge beskæftigelsen og velstanden i et land
helt overordnet set den køber jeg simpelt
endvidere op på den aftale om regulering af systemiske vigtige banker en aftale som liberal alliance er med i selv om det ikke står direkte
har haft en klar forventning om at de ville blive reddet hvis de kom i vanskeligheder ikke bare i danmark men i stort set alle vestlige lande det må antages at ved man
reddet hvis man kommer i vanskeligheder
incitamentet til at opføre sig ansvarligt mindre jeg tror ikke at det kan udelukkes at det faktum at man ved at man bliver reddet gør at man bliver mere villig til at tage større risiko
skyldes det at vi åbenbart lever i en verden hvor banker bliver reddet af skatteborgerne hvis de kommer i vanskeligheder og det må vi jo tage til efterretning
hvad den øgede regulering af finanssektoren vil betyde vi kan gætte men vi ved
godt frygte at den langsigtede økonomiske vækst vil blive lavere end ellers og jeg tvivler på at
regulering vil medføre at vi ikke vil se finanskriser i fremtiden vi kan så håbe på at de ikke bliver helt så hårde som det vi har set men
alligevel kan vi altså støtte det her lovforslag
man brugte seks og fyrre milliard altså man tog garanti for seks og
engang hele den garanti der blev stillet til rådighed for dem
ikke sådan at vi har subsidieret banker direkte det er fuldstændig rigtigt det var under omstændighederne synes jeg og mange andre også
en fornuftig måde at gøre tingene på men det her
for alt for hele finanskrisen og det synes jeg er en mærkelig debat jeg kunne godt tænke mig at man kom dertil hvor man måske fik en en debat om
jo ikke er sådan at den her sektor ikke var stærkt reguleret før krisen det var stadig væk den mest regulerede sektor af alle sektorer det har åbenbart ikke gjort at man ikke kunne få finanskriser
finder vi det rimeligt at man indfører nogle krav nogle kapitalkrav der gør at bankerne polstrer sig selv så vi tager en pragmatisk indgangsvinkel til det her og siger at vi
en verden hvor det hænger sådan sammen at politikere
vil ikke påtage sig noget som helst ansvar for nogen finansielle kriser det er de onde mennesker
bankerne og samtidig skal
skatteborgerne altså holde for så må man så indføre noget regulering ellers skaber man det man vist kalder
hvis man på den ene side siger
skatteborgerne skal redde bankerne på den ene eller på den anden måde hvis de kommer i problemer men at man ikke stiller nogen krav og derfor stemmer
retfærdiggøre at man stiller fra politisk side nogle krav om at bankerne polstrer sig
det har været en mangel i den her debat at der har været så lidt selvkritik fra politikernes side
ikke vil tage nogen diskussion om om noget af den regulering man selv har været med til at indføre har været medvirkende til krisen man har bare sagt at det var bankernes skyld og de har lånt for meget ud når man låner ud
bare et eksempel på hvor skæv debatten
ministeren nævner selv
ni og tyve som et eksempel på hvad der kan ske med den utæmmede kapitalisme men
the en meget meget kritisk rolle i krakket i nitten ni og tyve man havde ført en forkert pengepolitik og så videre
at grund af den pengepolitik man førte det
et argument som ministeren har hørt men det er der en nobelprismodtager i økonomi som har fremført og er blevet anerkendt for det samme kan man sige
lavet lovgivning i danmark
på regnskabsbestemmelserne i bankerne
det er utrolig unuanceret at sige at politikerne ikke har noget ansvar
det er utrolig unuanceret at sige at jo mere regulering man lægger oven på bankerne jo bedre er det og jo mere sikkert bliver det
findes det var ligesom det
ikke sådan det hænger sammen det som jeg prøver at sige er
at der er et
kan altid diskuteres om lovforslaget skulle være skruet sammen på en anden måde om staten skulle have haft et større udlæg end tilfældet er sådan at man var sluppet for at hæve
i i udvalget
og det er sådan set det der står tilbage her i dag det er jo glædeligt at der er bred enighed om at vi skal få hjulpet de mennesker som
tage resten af diskussionen i udvalget
som betyder at man på fleksjob og førtidspensionsområdet sparer en milliard kroner
tyve og det synes vi jo var rigtig fornuftigt vi kan også støtte dette lovforslag og jeg skal også huske at sige at det kan det konservative folkeparti
kunne måske så ønske at man også udbredte det til andre områder måske specielt den offentlige sektor som godt kunne klare noget konkurrence
de samme positive effekter dér
diskussion formålet med det her lovforslag er at forbedre forbrugerbeskyttelsen og forbrugerinformationen
øge konkurrencen og skabe et mere effektivt boligmarked det er jo nogle rigtig gode intentioner og jeg vil også gerne starte med at sige at overordnet synes vi at det her lovforslag trækker i den
de bekymringer som også dansk folkeparti og og venstre har
det her lovforslag det er ikke alle elementer vi synes er lige fornuftige men
der er nu blev indført på baggrund af nogle beklagelige enkeltsager men man er nok kommet til
de byrder man har pålagt det her erhverv
større end de gavnlige effekter
det er godt så bliver det præciseret at
er fint men vi synes det er underligt
ikke længere må formidle finansiering til køb af fast ejendom
idet man stadig væk må henvise og så kan en ejendomsmægler vel bare få et henvisningsgebyr eller noget andet men
set det er fornuftigt nok at man må formidle finansieringen vi finder det
forbrugere er forskellige nogle foretrækker måske det ene
brutto og nettoomkostningerne
bortfalde helt af sig selv samlet set forventes lovforslaget at mindske omkostningerne for erhvervslivet
med tredive million kroner det må vi jo så håbe på er rigtigt men med de få knaster vi synes der er og som vi måske kan
det vil medføre mere bureaukrati det er jo ikke det samme som at sige at man er imod socialøkonomiske virksomheder i liberal alliance
især på sigt ville være langt bedre hvis de formåede at organisere sig ude i civilsamfundet
helt frivilligt og lavede deres egne ordninger
opsyn med hinanden uden at det skulle ind under statens vinger det finder vi helt unødvendigt
tog man det her skridt og så kunne man fremadrettet lave mere lovgivning på det her område
hvad de må håndtere hver dag så har jeg det klare indtryk at der er alt for meget og at det koster alt for mange ressourcer det her er jo i den sammenhæng et lille lovforslag
ned ad en sti som bare vil betyde at der også vil komme flere love og regler på det her område vi kan ikke se nogen forhindring i at man kan organisere sig helt frivilligt
vores udenrigsordfører fru mette bock som desværre ikke kunne være til stede i salen i dag hvad jeg naturligvis skal beklage
ordføreren tage den med vores udenrigsordfører som ved en hel masse om det jeg skal på vegne af mit parti
vores ordfører at være her i dag det er altid beklageligt synes jeg selv når det er tilfældet men sådan er det jo altså nogle gange
nu har enhedslisten nævnt alt det som
erhvervsfondsudvalgets rapport fra december to tusind og tolv
lovforslag og det er vi i vid udstrækning fordi vi
høringssvarene generelt er meget positive
at lovforslaget som helhed bliver vedtaget vi deler dog nogle af de synspunkter som også fremgår
blandt andet det kritikpunkt som dansk erhverv fremfører
det argument at der ikke er nogen grund til at opretholde to fondsmyndigheder det er et synspunkt som
det virker som om der er nogle ældre fonde som får nogle privilegier her som de har haft
lov til at videreføre
og som et liberalt parti bryder vi os ikke om at man får specielle privilegier af magthaverne
et administrativt og omkostningsmæssigt synspunkt at der skal være to fondsmyndigheder dansk industri har også nogle enkelte kritikpunkter som vi finder fornuftige
omhandler udpegning af medlemmer
at lovforslaget bør tilpasses således at eksisterende fonde ikke skal ændre den nuværende bestyrelses sammensætning
vi positive over for det her lovforslag og vil stille spørgsmål i forbindelse med udvalgsarbejdet og det kan jo være
enighed
ikke mere at tilføje til debatten jeg synes at ministeren redegjorde rigtig godt og havde nogle fornuftige synspunkter som vi kan tilslutte os
må lønmodtagerne opleve at staten konfiskerer to hundrede og firs million kroner fra feriefonden for at finansiere finansloven man skulle ellers tro at
at få ansøgt om at få deres egne penge til udbetaling
som beskæftigelsesminister være tjent med at voksne mennesker skal ansøge om at få deres egne penge
fortælle hvornår de skal holde ferie hvorfor arbejder man ikke på det her område for en digital løsning der gør at folk får de penge som de selv har tjent
om at få deres egne penge til udbetaling
er forsikret frem for en der er forsikret hvor man så risikerer at skulle betale
ansættelsen ikke kan fortsætte er det ikke noget som den socialdemokratiske beskæftigelsesminister kan anerkende kan være problematisk ved den her
på arbejdsmarkedet i dag er folk i højere grad omfattet af opsigelsesvarsler
normalt meget af at vi har
arbejdsmarked i danmark og det har vi også men g dagene er en af de ting der gør arbejdsmarkedet mindre fleksibelt det er en skat på
klart at det gør det mindre attraktivt sænker incitamentet og det mere besværligt at komme af med medarbejdere når man har brug for det men det er også en skat på ansættelser specielt
vikarjob som ofte kan være en god indgang for mange til arbejdsmarkedet og i
ansættelsesforhold kan et vikarjob være en god måde at komme ind på arbejdsmarkedet
jo ofte lavtlønnede der gør brug af sådan nogle job til at komme ind på arbejdsmarkedet og der er det ikke hensigtsmæssigt at det er forbundet med en
lønmodtagere i sådanne job samtidig
folk der har tegnet et medlemskab af en a kasse hvis en arbejdsgiver skal stå og vælge mellem en
et vikarjob så vil man være mere tilbøjelig til at vælge personen som ikke er medlem af en a kasse da det potentielt kan blive dyrt hvis man skal af med vedkommende som er medlem af en a kasse derfor synes vi også
g dagene skal fjernes helt vi synes også at de bør fjernes fra længere ansættelser
opsigelsesvarsel og har løn i tre måneder efter at man er opsagt så er det jo lidt underligt at man
skal have tre g dage det giver heller ikke ret meget mening så alt i alt synes vi man bør afskaffe dem
er vi positive over for dfs beslutningsforslag
det her er noget der godt kan findes enighed om i folketinget så hvis vi nogen sinde kommer til at skulle lave en dagpengereform under den her regering kunne det godt tyde på
en lidt sjov debat det tror jeg egentlig godt folk ude bag skærmene kan se
er en hjørnesten i den danske arbejdsmarkedsmodel sagde
de det var dybt problematisk at tolv procent af befolkningen i den arbejdsdygtige alder
publiceret fra harvard university hvor
havde målt på hvilke lande
er bedst til at levere velfærd til deres borgere new zealand kom ind på en førsteplads
skattetryk på ni og tyve procent det leder mig til noget andet jeg synes er underligt i den her debat
spare nogle penge på den dyreste beskæftigelsesindsats i verden så skulle det hele bryde sammen det danske velfærdssamfund skulle bryde sammen og det
hele skulle ende i kaos og hvis man ønsker at bruge flere penge bliver det bare bedre det er da underligt
andre lande der fører debatten på den måde
er den vigtigste opgave med alle de reformer der bliver lavet nu at få nedbragt antallet af mennesker som er på overførselsindkomst i den arbejdsdygtige alder der findes ikke nogen vigtigere opgave end at få knækket
og man må bare konstatere at når vi har langt flere i den arbejdsdygtige alder på overførselsindkomst end i andre lande
det en politisk beslutning det er ikke nogen naturlov at det skal være sådan og derfor bør det være fokus for alle de reformer der bliver lavet
for hvad vi godt kunne tænke os i en sådan reform
synes vi ikke at a kasser eller andre aktører skal overtage opgaven hvis de ikke også bærer en del af ansvaret
rådighedsforpligtelsen bliver hos dem som har ansvaret
så tror vi faktisk at noget af det mest afgørende for om vi får en beskæftigelsesindsats i fremtiden
de vigtigste redskaber til at få en mere effektiv indsats for at få flere mennesker ud
på arbejdsmarkedet at der ikke er incitamenter til kommunerne til at skubbe folk over på andre ydelser eller hvad det nu måtte være
lidt flere af de penge som de sådan set har tjent det er jo sådan at det er staten der konfiskerer nogle penge og bruger dem og nogle gange bruger
nogle ganske fornuftige formål det er der ikke nogen tvivl om
erhvervslivet beholde nogle af dem eller lader borgerne beholde nogle af dem så forærer man dem nogle penge det er en helt vanvittig retorik efter min opfattelse så er
arbejdstagerne er i en anden kasse sådan er det ikke de arbejder sammen de er gensidigt afhængige af hinanden derfor kan
flytte penge fra den ene kasse og så tro at det løser det det hele det her
meget positive over for det her lovforslag og vi har også tænkt os at stemme ja
vi har et par enkelte spørgsmål som vi vil tage
ellers har jeg den indstilling at områder hvor der er
set også at det her lovforslag er udtryk for
så er det kun godt for os alle sammen vi er helt enige i
sker der skader på miljøet så kan det gå ud over konkrete individer i vores samfund og de skal beskyttes men der er et marked for det her
at hvis vi nu forestiller os at en liberalisering betyder
synes ikke det er noget mål i sig selv
det ville da alt andet lige bidrage til at øge ligheden hvis lønningerne blev spredt ud på flere mennesker er det ikke korrekt og vil det ikke være godt for
og antennekvaliteten er selvfølgelig en af de ting en