syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
det er jo sådan set sympatisk at
de har så leveret tre forslag og har turneret rundt på christiansborg og har forsøgt
de forskellige partier det ved jeg
man har et forslag hvor man kun lægger op
så er meget sundt at blive tvunget til at forholde sig til nogle elementer der synes jeg
når vi nu står over for at vi skal nedbringe vores
i sit udbudsmateriale formulere hvorfor man ikke vil det
tror at alene det at man skal formulere det vil medføre at nogle i deres byggeprocesser kommer frem til
vi skal også lige tage det med ind
den anden mulighed som sfs ordfører nævner om at der sker en revision af udbudsloven og at man der kunne tage noget af det her med
i i baghovedet ellers er det her jo et forslag som
tages op af skuffen efter et valg hvor der
være et andet flertal som vil prioritere en bæredygtig udvikling vil komme frem til at vi skal have et
lige opnår som det første
som vi skal diskutere på fredag når vi skal diskutere
er funderet i byggebranchen
ikke noget der er opstået i en studiekreds i enhedslisten
set noget som kommer fra byggebranchen så jeg håber på en mere velvillig behandling når vi kommer til
det selskab om de nye elforbrugere også skulle gøres til andelshavere den mulighed har man
nve gør bruge på at rulle fibre ud til andelshaverne
man bruge på at investere i vedvarende energi
overskuddet blive hevet ud af danmark og måske ville
en væsentlig forskel på om vi står med et netselskab for en million forbrugere i københavnsområdet som er ejet af et andelsselskab
er ejet af en kapitalfond
tillid til det politiske niveau fordi man er bange for at der kunne blive lovgivning med tilbagevirkende kraft ser man historisk på det
der altså netselskaber som ikke har udnyttet indtægtsrammen og som har kørt med lave tariffer fordi det kom
ekspanderet på fordi de samlet set har haft en sund økonomi i i alle de ting de lavede og det er der
de forbrugerejede andelsselskaber adskiller sig fra de pensionskasser som ministeren er så glad for
set ikke inde i noget som tjener energisektoren men i noget der tjener
få et afkast i i fremtiden så jeg synes der er en væsentlig forskel på hvem der ejer de her energiselskaber
kan jo stille forslag til generalforsamlingen om at nu vil man gå ind i en proces om at sælge sit netselskab og det er jo det hul som vi med enhedslistens forslag også ønsker
af de forbrugerejede andelsselskaber
uden politisk godkendelse i folketinget
som vi kunne samle bred opbakning
ikke se at det altså har en styrke at det er forbrugerne som også er ejere
tilfældig pensionskasse som ejer det lokale
er lidt tankevækkende at da man solgte højspændingsnettet til energinetdk
distributionsnet at få sikret at det ikke bare kan sælges videre
energiselskaber hvor man arbejder sammen med andre men der er altså noget særligt omkring det net som skal sikre at alle forbrugere har strøm
selskaberne har en netbevilling
set kun var én køber hvis vi bare går en fem seks år tilbage blev en hundrede og
kun kunne sælge til energinetdk
set noget der er foregået tidligere at man har haft sådan nogle handeler af noget af vores vigtige infrastruktur hvor der én køber og hvor det alligevel er lykkedes
det som enhedslistens forslag her går ud på at vi vil lukke et hul vi vil lukke det hul så man ikke bare sådan frit kan sælge vores overordnede infrastruktur til hvem som helst vi vil gerne begrænse det
det er rigtig godt at der er forbrugerejede andelsselskaber som ejer
at gasnettet er på danske hænder jeg synes det er bedre end hvis det var et russisk selskab der ejede det danske gasnet og ligesom ville drive det på en anden måde på samme måde har jeg det med det her elnet
bedst med en dansk løsning så kan de her energiselskaber lave alt mulig andet de har en fri egenkapital så de har jo et spillerum men lige med et netselskab er
den barriere findes ikke det kan løses med hensyn til det der kapitalbehov ude i
og de der elektroniske elmålere jamen i det jysk fynske har man jo installeret dem for længe siden
som er fremtiden og det er ikke kapitalbehovet
det spor de energiselskaber vi har i danmark har
set kapital nok de er polstrede til fremtiden mener jeg så kan
set at tillade at man kan have realkreditfinansiering af sine fiberinvesteringer den beslutning har virkelig haft betydning ude i i mange selskaber så der er rammer som vi kan
som kan gøre at de her energiselskaber har det bedre økonomisk og er bedre økonomisk polstrede til fremtiden så jeg synes ikke
skulle løse nogle problemer som vi kan
at vi skal nedbringe vores kvælstofforurening
jeg har sådan ledt lidt efter hvor det så er i det her lovforslag at det lige bliver sikret og det har jeg ikke kunnet
godt høre ordføreren om om det er noget
vi kan nedbringe vores kvælstofforurening
året så vi kommer ned på de her toogfyrretusind t det må jo være det der er sigtet hvis man virkelig ønsker at lave om på en lov
der er en masse her hvor man omregulerer
vi står altså i den situation at at hvis man udskyder den opgave med at nedbringe kvælstofforureningen
en kvælstofforurening fra danmark på toogfyrretusind
lovforslag lægger op til at man ikke skal gøre noget alvorligt
seks år til at komme ned på
en kæmpe opgave for landbruget man så skal løse
det er et problem at vi ikke for alvor kommer i gang med de her
til at man man ikke skal gøre den indsats som man ellers skulle have gjort inden en og tyve og så har man en større opgave
ikke se at man udskyder en kæmpe opgave ved at vedtage
som vel løser et eller andet og
når man nu med det lovforslag her udskyder en kvælstofindsats står vi over for når nu man ikke vil lave en indsats før
en og tyve at man så har seks år
hvad er det for en animalsk produktion der skal reduceres for ligesom at imødekomme det
problem som gør at der skal ske en kæmpe omstilling af landbruget
som året hvis man forestiller sig at man bare kan køre videre
ikke se at man giver landbruget et problem ved at udskyde indsatsen
nu står vi så i en situation med den sidste novana rapport
forventet at kvælstofudledningen skulle falde det er den så ikke så står vi så med et lovforslag som udskyder opgaven til efter
og en og tyve og så har man seks år til at reducere
fra landbruget det er så det som ordføreren bare står og ignorerer og siger
en opgave som landbruget skal være med til at løse og hvor vi skal skabe rammevilkårene for det
som der står i overskriften
står der loven har til formål at regulere jordbrugets anvendelse af gødning med henblik på at begrænse udvaskningen af kvælstof
fantastisk sikke et lovforslag man burde kunne skrive
og så ender det jo alligevel i
forholder sig til gødningen
ikke vægtes så højt
ikke bare et spørgsmål om at der er nogle mennesker der ligesom skal leve med at vi har et landbrug næh
meget ædelt formål og man skulle så tro at loven ligesom ville sikre at vi inden
og syv og tyve får nedbragt vores kvælstofforurening fra tredstusind
og dermed lever op til vores forpligtelser i vandrammedirektivet og man skulle tro at loven sikrer at landbrugets anvendelse af gødning og næringsstoffer i øvrigt implementeres således at det værner om natur og miljø
over for at vi ender med at der skal reduceres med tre tusind
og syv og tyve i lovbemærkningerne står der så på side 13 som en del af den samlede håndtering af kvælstofindsatsen blev det besluttet at udskyde seks tusind to hundrede tons kvælstof
man skubber indsatsen frem til efter
og en og tyve den øvelse har bund i aftale om målrettet regulering og i landbrugspakkens regnskab
er meget betænkeligt
vedtaget en landbrugspakke som sikrer flere grise og mere udledning af kvælstof og så en plan for målrettet regulering af landbruget
som man så udskyder
vi ender jo med at den målrettede regulering
skal foldes ud på en måde så man samlet set reducerer med tre tusind
kvælstof om året
nogle der sådan forestiller sig målrettet regulering
bliver alle landmænd glade det tror jeg ikke vil ske hvis det er sådan at man skal implementere den lov som den er nu vi synes i enhedslisten at økologi er vejen frem også når det gælder
om at nedbringe kvælstofforureningen det kan gøres ved at omlægge til økologisk drift det kan gøres bedre ved at økologerne arbejder videre med at optimere økologisk produktion og nedbringer
og vi vil også nedbringe landbrugsarealet
vi mener at der skal gives plads til mere skov vi skal fremme energiafgrøder vi skal tage lavbundsarealer ud af omdrift
at reducere sin udledning med kvælstof man kan gøre en masse sammen med landbruget som kan leve op til det ædle formål der er i
her om at værne om natur og miljø og bevare dyre og plantelivet
forholdsvis meget magt til ministeren og det synes jeg vi
gerne takke ministeren for ikke at have lyttet for meget til bæredygtigt landbrug
alvorligt at vi ikke med den her lov kommer i gang med den store opgave med at nedbringe
vi skal reducere fra de nuværende tredstusind
næh man vil lave målrettet regulering ja det betyder at man
reducerer kvælstofforureningen det kunne jo
ved at tage lavbundsarealer ud det kunne
set nogle virkemidler som ligger lige for og som man jo bare kunne putte ind i en lov og ligesom lave et godt samarbejde med landmændene om så ville det rulle
skal leve op til eus vandrammedirektiv det lyder som om venstre ikke er parat til at leve op
til de internationale forpligtelser vi har
og og fortsætte den her gyllegate som er blevet foldet ud over den her regeringsperiode jeg synes det er pinligt for danmark
et problem i at man nu ikke lægger op til
så har vi den her situation hvor den seneste novana rapport
man ellers havde forventet så står man med en opgave som er cirka attentusind
skal reducere med ordføreren siger
laves noget ny teknik der kan et eller andet
ikke se at vi overlader et stort problem til landbruget hvis ikke vi går i gang med det nu ordføreren vil stemme for lovforslaget men det er da ikke nok
ikke nok til at angive hvordan vi kommer frem til mål
relativt kort tid der bliver jo en brat opvågning hvor der helt klart er nogle landmænd som vil blive pålagt
man forestiller sig er der ikke nogen virkemidler hvor man allerede nu kunne sige vi synes faktisk at der
er noget vi kender som man godt kunne implementere allerede
sider når det ligesom italesættes at det er en ramme jeg kan godt følge ministeren i
at man lægger vægt på en frivillig indsats andre virkemidler og nye virkemidler
kunne medføre at man har nogle kvælstofreduktioner
at man får præciseret at nu går vi i gang med
modellere lidt på vores landbrugsstøtte så det går i retning af at man prioriterer miljø på en lokal måde
at der ikke i det her lovforslag er præciseret hvordan
bebyggelse billigere jeg kan godt forstå
ministerens anke mod at det her nødig skulle
at et byggeri bliver dyrere det her
er jo ikke noget som enhedslisten har har udviklet selv
set en henvendelse ude fra fra større firmaer som er med til
og hvor ministeren jo har givet et tilskud
ligesom kan realiseres og have det princip
kan genanvendes og det her forslag er jo så et forsøg på at brede det ud til noget
man sige en driftsudgift på en almen bolig om hundrede
tyve år efter det er opført der kan være en vinduesudskiftning efter
set godt være en drift der kunne blive billigere hvis man i højere grad kan genanvende på den korte bane også og det er jo sådan set derfor vi har valgt at fremsætte det
at fatte mig i korthed det her forslag bygger jo på at man kun skal
her genanvendelse i et nyopført byggeri såfremt merinvestering er totaløkonomisk rentabel
set har kommunen inde til at vurdere det i forbindelse med sin sagsbehandling og så er det her jo også et forslag om at give mere magt til ministeren det er jo helt usædvanligt at enhedslisten kommer med den slags forslag men det gør vi sådan set så ministeren har også en mulighed for
fremme mere genanvendelse forhistorien for det her forslag er at vi i aarhus
at byggeelementer i det byggeri skal kunne genbruges det er et projekt som
jo mere i retning af hvordan vi så kan fremme at det bliver
nyopført byggeri at man i højere grad tænker genanvendelse ind det her forslag er blevet til fordi der er fyrre aktører inden for byggebranchen der
fremme mere genanvendelse i byggeriet vel at mærke den genanvendelse hvor
man gør det på en måde så man genbruger materialerne og ikke bare smadrer det
er bygget ind som noget der er gennemtænkt
andre partier som som gerne vil fremme at vi kommer frem til at have et byggeri der er mere bæredygtigt og det er vi i enhedslisten meget
ved at der er aktører der gerne ser at vi får mere træhusbyggeri i danmark
på hvad der er af potentiale der og hvad det er for en
i vores nybyggeri i den almene sektor tak for modtagelsen
processer under de her forhandlinger op til energiaftalen hvor
enhedslisten ikke var med i samtlige møder og jeg tror det er medvirkende til at der er nogle ting i energiaftalen som kunne have været væsentlig bedre
for statskassen altså helt ærligt
få mest muligt ud af de penge
ikke være bedre at vi i danmark satsede mere på
det samme incitament til at lave energibesparelser
set nedbringe deres omkostninger nu står vi så med et lovforslag der nedbringer nogle afgifter som så gør at
det synes vi i enhedslisten er en kæmpe skam
maser af energibesparelser der ikke bliver lavet
kigger for for kortsigtet på
bliver det endnu mindre rentabelt at lave energibesparelser
vi står ved at vi er med i energiaftalen men det her
en af de tidsler i energiaftalen som vi ikke bryder os om men vi
nu har vi lige været til nogle drøftelser med ministeren i dag hvor ministeren ligesom efterlyste om vi ikke lige kunne finde ud af hvordan vi ville bruge halvtreds million
jo også drøfte selv om der er en forligstekst så jeg synes det
at man ikke må have en debat hvor man forholder sig kritisk til det forlig man er med
vil lave bedre i en kommende finanslovsforhandling
man har en debat om hvad der er gode og dårlige ting i det forlig
mener ministeren at sådan et lovforslag til
en lov der har markant betydning for advokatfirmaer og arkitektfirmaer når de nu får nedbragt deres elregning helt ærligt hvad er det for et elforbrug man har i et advokatfirma til belysning og
nogle computere der står og summer hvis man ser på de regninger der
hvor stor en del er så eludgiften i de honorarer som advokater og revisorer og arkitekter
tager hvor stor en del er elregningen
var nogle af de energitunge virksomheder at man forholdt sig kritisk til
et stigende elforbrug men det her er nogle liberale erhverv som kan spare nogle
det er ret tit at der er borgerlige partier der henvender sig til mig for at høre om jeg vil være medforslagsstiller på deres forslag jeg synes egentlig
beslutningsforslaget her er rimelig afbalanceret
præsidiet skal igangsætte en udredning af folketingets årlige drivhusgasudledning og på baggrund
udarbejde en strategi og en handlingsplan der skal føre til
laver en udredning inden oktober
ud fra en strategi
jo ikke når europa parlamentet har gjort
vi er her i københavn som har en bestræbelse
med i de processer og arbejder positivt med på at københavn kan blive en
der jo en række kommuner som faktisk har arbejdet seriøst med energibesparelser
er længst fremme
jo interessant at der er nogle kommuner der har med i deres
jeg tror også det ville give lidt ballade hvis vi stillede møllerne ude
have møller relativt tæt på christiansborg hvis
at ens energiforsyning skal dækkes af vedvarende energi jeg tror der kunne være nogle spændende projekter man kunne lave
at der skal etableres langt mere statsskov og at man lavede en en god beregning for at den store statsskov
det kunne være ved en skovrejsning i danmark det kunne også være ved at man gik ind og støttede at der bliver rejst mere skov i andre lande det kunne være en del af vores vores klimabistand
venstres ordfører efterlyser en fælles beretning det synes jeg
kan være imod at vi kommer frem til at folketinget
en gammel bygning som er lidt svær at energirenovere så så vi står
vil ende ud i at vi nødt til at lave nogle investeringer som sikkert ligger uden for huset jeg synes det er et godt forslag og
også det er realistisk at man kan komme frem til
strategi i oktober måned enhedslisten synes faktisk det er et rigtig godt forslag og jeg tror ikke at intentionen har været at holde nogen ude
er en opgave som som folketinget kan give præsidiet
taget teten når nu de kunne se at eu parlamentet havde besluttet noget så så jeg synes egentlig at
folketingsmedlemmernes mulighed for at have et godt virke herinde i folketinget
de ikke selv har taget op men jeg synes helt fint at der så er partier som griber depechen og trækker den ind i folketingssalen og
man tager et problem op men samtidig er det også vigtigt
medarbejdere i kommunale forsyningsselskaber der er rigtig mange medarbejdere i kommunale forsyningsselskaber som aldrig kommer ud at rejse som passer deres arbejde længere nede i forslaget står der så at det er deres repræsentanter
nogle ledende medarbejdere og nogle bestyrelsesmedlemmer som har haft mulighed for
regler skal gælde nu nævnes der så forsyningsselskaber
det egentlig mere de kommunalt ejede aktieselskaber
aktieselskab og som havde en bestyrelse som
kommet frem til at jens joel også synes at det skal gælde de forbrugerejede forsyningsselskaber
så går lidt videre end det som forslaget er konkretiseret til man kunne også gå videre og sige hvad så med de statsejede selskaber som er inden for forsyningssektoren
svært at diskutere et forslag som lige pludselig bliver til noget som
end det som egentlig står i teksten der står at man foreslår ekstern revision
men det virker jo kun hvis det så er at man har nogle gode regler
her tilfælde komme frem til at den eksterne revision konkluderer at der er taget beslutning på
er nogen regler for hvad studieture må koste osv
har man jo ikke gjort noget officielt forkert og det ville revisionen så ikke kunne fange jeg synes også at hvis man skal ind og lave regler
kan være nogle forsyningsselskaber der er så små at man skal overveje hvor meget bureaukrati der kan være
at få afklaret vi støtter varmt i enhedslisten mådehold og at der ikke skal være de her rejser hvor
være en åbenhed for at det kan være vigtigt at man søger inspiration
deltager i det så synes jeg også
mulighed for at kontrollere det her i forbindelse med at de godkender budgetter eller regnskaber for nogle kommunalt ejede forsyningsselskaber som kan være i i fælles kommunaleje eller som kan være ejet af kun en kommune så der ligger
modtagelse var vel sådan en delvis modtagelse
alligevel også påberåbe sig at ansvaret hovedsagelig ligger lokalt
i allerhøjeste grad ligger i de selskaber som det vedrører så vi er positive over for intentionerne i det
vil jeg mene og hvis hvis man har nogle regler der ikke fastlægger hvad man ikke må gøre så er det sådan set op til en bestyrelse
på sit eget virke og have den selverkendelse
man kan godt arbejde videre med sådan nogle kodekser for hvad man ikke bør gøre og hvad man bør gøre og en af tingene kan jo være at man altid skal kunne forklare fagligt
man ønsker at rejse hen til et bestemt sted og hvorfor det er de medarbejdere eller de bestyrelsesmedlemmer der skal med på den tur jeg synes det er rimeligt nok at man har
set meget nemt brede ud til at der gjaldt de samme standarder for de kommunale aktieselskaber som
lige gør opmærksom på at der måske også kunne være nogle havne
er rent kommunalt ejede aktieselskaber og at
har været nogle problemer bestemte steder
bare sige at på elsiden er det altså ikke normalt at det er kommunale selskaber der ejer elforsyningen det
andelsselskaber som jo er officielle private selskaber
snævre det ind til at forholde mig til det beslutningsforslag som
kan så høre at debatten breder sig ud til andre ting og jeg kunne
rigtig spændende hvis hvis man kunne få frem hvad man man brugte penge på i private aktieselskaber som jo helt sikkert også har en vis rejseaktivitet blandt ledende medarbejdere så
åbenhed om det her og hvis man er forbruger i et selskab kan man jo spørge ind til det
der er mange selskaber der praktiserer en meget stor grad af åbenhed og jeg synes da det er fint at man har den her slags ting liggende på
klimakampen et af de emner der er med
i borgerforslaget er jo at danmark skal satse på udvikling af grønne løsninger
og dieselbiler skulle blive billigere her i de første tre år
ude at sige at man gerne ville have en million elbiler i to tusind og tredive så startede man nogle forhandlinger
i dag fået fremlagt et kommissorium for for grøn omstilling af personbiler
i kommissoriet næh det er
og jeg godt tænke mig at høre klima og energiministeren hvorfor er den million elbiler som statsministeren italesatte
har ministeren jo tidligere været ude at lufte at det var lidt svært at
sammen om en grønnere fremtid klima og luftudspil
målrettet kan øge optaget
tænkt sig at gøre noget for alvor for at nedbringe landbrugets store
fns klimaeksperter har fortalt os at vi har sådan
åbne over for at det skal foregå i regeringens langsomme tempo og at der skal være en eller anden folkehøring når vi kommer frem på den anden side af efterårsferien
der er en vis debat om klimaspørgsmål og en stigende bekymring i befolkningen og nu har vi så et borgerforslag
de her underskrifter over halvtredstusind på godt fjorten dage synes ordføreren ikke at
er en omfattende klimadebat ude i befolkningen
til orde der har været sådan et
og skrive under og det er der så godt femogtredstusind mennesker der har gjort meget hurtigt
en mulighed for at komme til orde og vi står over for et borgerforslag som en række grønne
lytter også til klimarådet og ser på deres
følge op på hvad der er den danske indsats og hvad der
er de internationale forpligtelser
lidt tankevækkende da de kom med deres rapport og ligesom gjorde opmærksom på at
medførte et knæk på kurven sådan at
man næsten have en lup for at se at at der var en effekt af
det udspil det var en graf
der vægt på at at der skal laves
jeg kan så forstå på liberal alliances ordfører at man gerne vil have en dialog i udvalget
nyt klimalovsudspil men vi har jo det her konkrete forslag
hvad der var venstres standpunkt
at forslaget som det ligger nu kommer til afstemning i folketingssalen
ud på en anden måde så man kunne lave opfølgning hvert eneste år eller hvert andet år men der er jo et rimelig konkret forslag her
også læse at ordføreren på twitter kommer med nogle udsagn hvor der blandt andet står
var med til at lave den sidste klimalov og
op om en ny og langt mere forpligtende klimalov
kommende generationer det er enhedslisten
set enig i men når man nu siger forpligtende klimalov er udgangspunktet så det borgerforslag som vi behandler i dag
skitsering af at der skal være en eller anden offentlig høring i efteråret og
man frem til et eller andet hvor man så vil lave en klimalov
jo ordførere at hastighed betyder noget så derfor vil jeg gerne høre hvad udgangspunktet er er udgangspunktet
energiministeren skitserede tidligere meget stor
meget luftigt og vi kunne ikke få at vide om om man
at udgangspunktet for de tre regeringspartier er ekstremt forskelligt med hensyn til om man går efter at det kunne blive noget forpligtende
udsagn om at vi ligesom skal vente fordi der snart er et valg der er masser af virkemidler vi kunne beslutte i morgen
var der nogle aviser der spurgte ordførere i regeringen og dansk folkeparti om man støttede det borgerforslag der lå og alle fire partier sagde klart nej
set den melding der kom ud lige da der var halvtredstusind mennesker som
jo lidt glædeligt at der er noget der bevæger sig og det lyder som om
man bare kan lave nogle mindre præciseringer af det her borgerforslag og så har vi
for hvad vi måtte komme frem til via en udvalgsbehandling er det sådan det skal forstås
vi faktisk kan tage en afstemning her inden sommerferien om det her borgerforslag og komme frem til
hvor vi var kommet et væsentligt skridt videre når vi så hører
præciseret at folketinget noterer at regeringen vil fremsætte forslag til en ny klimalov det vil sige
nu har fire partier konstateret at man ikke tager udgangspunkt i borgerforslaget men tager udgangspunkt i noget som
under debatten i dag sådan opfatter jeg
af dansk folkepartis ordfører man må sige at den nuværende klimalov
at vi laver en ny lov hvis man ser på hvad klimarådet har været med til at sætte fokus på jamen så har man jo
set sikret et fagligt godt grundlag og
de internationale udfordringer
vi synes at klimarådet har bidraget med gode rapporter og anbefalinger problemet
været at regeringen ikke har lyttet nok til klimarådet og vi synes også det var et stort tilbageskridt da regeringen valgte at fyre klimarådets formand
godt sige tak til de grønne organisationer som har taget initiativ
jeg synes det er imponerende at vi oplevede at halvtredstusind mennesker skrev under på det her forslag på fjorten dage jeg synes
et af de bedre fordi det har et øje på at folketinget ikke i tilstrækkelig grad
klimaet dermed formulerede man noget som man syntes at folketinget skulle forholde sig til og det er så det vi har gjort i dag
med bindende mål og vi har arbejdet videre med det i vores nye klimaplan
vi slår fast at en bindende klimalov er nødvendig og de ting som er i borgerforslaget
set meget fint sammen med med det som vi har fremlagt for ganske nylig vi synes at en klimalov skal have nogle bindende målsætninger så den sikrer at danmark holder sig på kursen med
og tredive og at vi kan nå frem til at være et nulemissionssamfund i to tusind
vi godt klar over er mere ambitiøst end det som
men man må også konstatere at det som vi har oplevet med fns klimaeksperter
at vi kun har ti til tolv år til for alvor at vende udviklingen
vores ambitioner i danmark vi synes også i enhedslisten at
hvis man ser på borgerforslaget
om året så har vi godt her via debatten i dag kunnet høre at at det kan være noget som er svært bare
set være relevant at få det belyst i den udvalgsbehandling som som kommer efter
debat så vi kan blive enige om hvad der mangler for at komme i mål
vi synes er umådelig vigtigt så må man også sige at vi
nedsætter en kommission og så har man ikke
er al mulig grund til at den her debat fortsætter og det er lidt ærgerligt at det er sent på aftenen ellers er jeg sikker på
lidt alvorligt når der bliver læst en tekst op og
altså regeringen der vil fremsætte et forslag til ny klimalov
tekst se at at man ligesom siger at ja nu har vi fået et borgerforslag med seks pejlemærker og det er søjlerne
er ikke for at være polemisk men jeg synes at
blive optimist og så er vi kommet frem til at
der var altså nogle der der rykkede tilbage til nogle positioner som vi som vi troede
at vi skal stemme om den her tekst der nu bliver delt rundt jeg synes jo det er godt at vi fortsætter debatten ud over hvad der er grænserne for den
dansk folkepartis ordfører på vegne af fire partier
at det var de her seks søjler
indkalde til forhandlinger om en styrket dansk
klimalov med bindende reduktionsmål
det vel at mærke skulle ske inden et
intentionerne i det her borgerforslag som bygger på de der seks søjler og som lægger op til at det er en ny klimalov
det er derfor det er et meget relevant spørgsmål om ministeren
vedtagelse som socialdemokratiet enhedslisten alternativet radikale venstre
regeringens plan at der skal være en eller anden høring på den anden side af sommerferien det er så ikke det som som borgerforslaget har skitseret det synes jeg er en skam
vil ministeren forklare hvorfor ministeren gentagne gange har sagt at han ikke ønsker at indføre flyafgifter på nationalt plan da regeringen i stedet vil arbejde for flyafgifter på europæisk plan når regeringen i sidste uge afviste belgiens
og hollands forslag om fælles europæiske afgifter
regeringen ville gøre noget for at indføre afgifter
ministeren problematiserede at det kunne være svært at komme frem til
gøre det globalt og så kom den der
på at det skulle ske på europæisk plan så må man jo bare konstatere at når nu ministeren har været i eu
støttet det forslag der lå fra belgien holland og luxembourg om at arbejde for en europæisk flyskat jamen så har ministeren sådan set i det interview løjet
som sad på ministerens eget kontor og som ligesom efterlyste at at de voksne skulle tage mere ansvar
ministeren ikke holder ord der
at der skal indføres afgifter jeg kan godt forstå at der er unge at der er skoleelever som som synes at de voksne gør for lidt og jeg har stor forståelse for
flere regeringspartier som som synes at vi står over for
en klimalov kunne være nødvendig det er jo lidt spøjst når
har haft en større debat i folketingssalen hvor
indføre en bindende klimalov på den korte bane men lægger op til en
jeg vil godt høre ministeren om ministeren kan bekræfte at regeringen både på nationalt plan og i eu modarbejder flyafgifter som en
forslaget fra belgien holland og luxembourg om at arbejde for en europæisk flyskat især når man så ser
at der jo er andre lande både sverige
har norge uden for eu også afgifter
det at regeringen ikke støttede det forslag der blev behandlet
en afgift for den enkelte passager også kunne være et virkemiddel
bor i malmø og lige tager over til københavn og flyver derfra
otte og firs kr hvis man skal flyve meget langt kan ministeren ikke se at
bliver foldet ud at regeringen godt kan se at der kunne være flere muligheder både det med
i en situation hvor concito har beregnet
at danskerne hver udleder en
at løse fra den ene dag til den anden
vi jo meget gerne i enhedslisten vil være med til at arbejde på nogle gode løsninger og arbejde på at komme frem til at der på europæisk plan blev indført nogle afgifter
sikre at man for eksempel kan komme hurtigere og billigere med tog rundt i europa
set være rigtig godt at finansiere via afgifter på flybrændstof sådan at vi fik prioriteret
en bæredygtig europæisk
billige flyrejser kan være både i europa og uden for europa når man så ved hvor dyrt og besværligt det kan være
den rette togforbindelse rundt i europa kan ministeren se
nogle muligheder i at vi kunne øremærke nogle af de her indtægter
også se at det i nogle tilfælde med den regeringspolitik vi har
på natur og landbrugsområdet er en fordel at der i eu er vandrammedirektiv nitratdirektiv habitatdirektiv
med til at sikre nogle naturværdier som som har det svært under den nuværende regering
synes ikke at ministeren skal blive så overrasket over at vi vi har en positiv tilgang til at et europæisk samarbejde på nogle punkter
nogle tiltag omkring at minimere klimabelastningen fra flytransport
forskning og udvikling
mig at høre om om ministeren kan se at det vil være fornuftigt at komme op på det forsknings og udviklingsniveau som der var i danmark inden venstreregeringen kom til her i to tusind og femten sådan
nogle flere frie midler til at vi at vi kommer
have vedvarende energi på mange måder vi skal have solceller og landvindmøller vi skal også have nogle kystnære møller og vi skal have nogle havvindmølleparker
som bliver større og større og billigere og billigere at opføre jeg synes det er vigtigt at vi
testmøller i tilstrækkelig grad
bliver sikret vi er afhængige af at vindmølleindustrien fortsat kan udvikle
imødekommet i tilstrækkelig grad med det der ligger her
vi skal have vendt i en udvalgsbehandling om ikke man kunne lande det
man må også sige at der jo er en vvm proces
med havvindmølleprojekter hvor der er mulighed for at alle kan komme til orde
med at alle protester skal og bør
ser meget gerne at vi får rundet om ikke vi i højere grad kan komme frem til at testmøller på på havet
drift og udvikling af det overordnede el
og gasnet og når man ser på at energinetdk blev dannet i to tusind og fem og det er et selskab som
vokset meget i størrelse så er det jo naturligt nok
strukturerne og se om ikke det kan organiseres på en anden måde men når nu
er blevet så stort og vi står i
for nogle beføjelser ministeren faktisk har til at sætte gang i store projekter så synes jeg egentlig vi skulle bruge anledningen her
man kunne sætte gang i det projekt fordi det er større end hundrede million
projekt som har medført at man flere steder i jylland nu har processer hvor der skal rejses højspændingsmaster på land
set et ret omfattende projekt både fordi det er forbrugerne der kommer til at betale over
tariffer og det er et projekt som
på nuværende tidspunkt har kompetencen
det i værk ministeren har ansvaret og det
har nogle beregninger for hvordan samfundsøkonomien i det er
har man så vurderet at ser man det over fyrre år
kan det være fornuftigt at bruge over seks milliard
importere gas fra fra norge de næste fyrre år det er faktisk
vidtgående
en større demokratisk proces i det
vi står over for nogle datacentre som sådan popper op og
en politisk proces der er lokal og det har jeg stor respekt for men
står over for at der skal laves en større netforstærkning som forbrugerne kommer til at betale over nettarifferne
set kan sige ja til at der sker en bestemt udvikling
politisk indblanding i store projekter
der er for store beføjelser til ministeren alene om ikke der var et politisk ansvar han skulle dele med en større kreds af politikere for ligesom at sikre at
til store projekter
fyrre år som på
det ved vi ret beset ikke og så har vi
skal betale jeg synes ikke det
rimeligt og jeg synes at den her sag bør gøre at vi får
om de kompetencer der er lagt ud til ministeren
vi har set på det seneste der kan være nogle andre store projekter som jeg har overset
så det er vores tilgang til lovforslaget at vi gerne vil
man har indflydelse på sagen så er det korrekt at vi har haft nogle nogle orienteringer i energiforligskredsen men det er jo ikke sådan at at vi i energiforligskredsen har haft en mulighed for ligesom at sige at
det punkt i i den gamle energiaftale i
gamle energiforlig eller i den nye energiaftale og
partier har en reel mulighed for at sige janej til nogle projekter
at man bliver orienteret om noget synes jeg ikke kan erstatte at man kan have
som beskrev viking link og som gav folketingets partier mulighed for at forholde sig til det og kunne sikre at der også
i de projekter var en offentlig høring inden
for nogle borgere i vestjylland at der kommer
som ministeren så også har været inde
af en minister og kunne der ikke være en beløbsgrænse når vi kommer op i store
vedtaget en lov og hvor det kunne sikres at der
som man normalt har omkring et lovforslag kan ministeren ikke se at
er for mange beføjelser der ligger på ministerens
været en fordel hvis vi havde haft mere offentlighed omkring
forslaget og det er jo en glædens dag jeg vil gerne sige tak og tillykke til de mennesker som i årevis bekæmpede skifergasboringer i nordjylland
de var udsat for natlig støj og larm og utryghed omkring kemikalieanvendelse og og frygten for at fracking kunne have en negativ effekt for deres lokalområde var synes jeg klart begrundet
borgere som samlede sig i en bevægelse der hed nul huller
det jo sikkert har været medvirkende til at der ikke blev givet
til den boring jeg synes der er er god grund til når
sådan set geotermien som er vores potentiale
give en tilladelse til at bore efter geotermi på trods af at
hollandske selskab ikke havde nogen relation til de lokale fjernvarmeselskaber og skal vi udnytte geotermi på bedste vis
at dem der gerne vil bore efter geotermi har et nært samarbejde med de fjernvarmeselskaber som skal
ser på de konkrete projekter der er i jylland jamen så er de jo i aalborg på vej til at
lave et udbud et turnkey udbud hvor
der er et selskab der så vinder og får
skulle efterforske bore lave
et anlæg som fungerer og overlade det til kommunen men vi står jo
der er andre selskaber som kunne lægge billet ind på
jo egentlig mest hensigtsmæssigt at det er det selskab som vinder udbuddet som har boretilladelsen i aarhus er
er er ved at lave en en aftale med et selskab men man kunne jo egentlig komme ud for at et andet selskab lagde en
på at få en boretilladelse i aarhus på trods af at
en aftale med et bestemt selskab jeg synes vi mangler
som der ikke er taget hånd om når vi skal forholde os til hvordan vi får mest geotermi på bedst vis
tæt samarbejde med lokale fjernvarmeselskaber det kan
nødt til at lære af de erfaringer der har været på andre felter
været en proces hvor man kunne søge et åben dør princip og enhver kunne lægge billet ind på at man gerne ville realisere et projekt
jo rigtig godt at vi her stopper med indvinding af olie og gas på land og i de indre farvande men vi har jo det her store problem
olie og gas ude i nordsøen og man kigger på
med at indvinde olie og gas og lade som ingenting vi er i en global situation hvor hovedparten af ressourcerne af olie og gas bør blive i undergrunden og hvor vi skal udvikle den vedvarende energi men jeg
jeg så meget gerne at at der var mere hold
som gør at det er rimeligt at det er et bestemt selskab som
i undergrundsloven her at at det kan reguleres eller er det
tilsagn fra ministerens side og så må det jo være muligt at lave nogle ændringsforslag til det her lovforslag som
nogle klare retningslinjer at køre efter jeg synes at det der er sket med de kystnære møller hvor man frit kunne
man kan sige lægge en ansøgning ind ikke har været den bedste
jamen enhedslisten synes at det
men problemet i lovforslaget her er jo
byfornyelse som så ikke kan komme til at ske
kan vi ikke støtte det samlede lovforslag jeg synes det er interessant når
landlige områder finder løsninger på at forny
får lyst til at nævne bøvlingbjerg
et lokalt boligselskab der begyndte at opkøbe boliger
styre en en udvikling i deres lokalsamfund den slags synes jeg er rigtig positivt nemlig
godt kan ske noget i landdistrikterne uden at der er statspenge med
vi så gerne at der var mere til byfornyelse når man ser høringssvaret fra kl og lejernes
set stadig væk boliger i byerne som har brug for for renoveringer der bliver så færre penge til den renovering
landdistrikterne i i den klimaplan vi lige har lanceret vil vi gerne frem til at det bliver nemmere for boligejere i landdistrikter at opnå lån til
boliger så vi er fuldt obs på
livet i danmark også foregår ude på landet og at der kan være nogle der er endt med at købe et hus derude
har dårlige lånemuligheder og dermed har dårlige muligheder for at bidrage til den optimering af boligmassen som som er nødvendig
at mennesker der bor på landet kan få
danmarks grønne investeringsfond som står for at formidle nogle lån og at den energibesparelse som borgerne så opnår er med til at afdrage
spørgsmål om at tage fra nogle landområder og og give til andre det er
enhedslistens klimaplan har sagt at hvis han bare havde en skuffe med penge eller kunne plukke dem på træerne så var der masser af forslag i enhedslistens
mens regeringen med infrastrukturaftalen som regeringen har indgået med
til nye veje fra træerne kan ministeren så på baggrund af det bekræfte at der dermed er penge men at regeringen hellere vil bruge dem på klimabelastende motorveje
at man kan lave en aftale hvor man lige pludselig finder fyrre milliard
og det er måske lidt overdrevet at alle de veje er særligt klimabelastende jeg tror den omfartsvej oppe ved mariager er så klimabelastende når den først er blevet etableret men men de motorveje der er med i i aftalen
helt sikkert noget som som trækker i den forkerte retning og
det har regeringen ikke lavet en konkret klimavurdering af den aftale og det synes jeg er en meget stor mangel men tilbage til til selve essensen af vores spørgsmål
det her med at det ser ud som om
man godt kan finde penge når man virkelig vil så når man virkelig vil lave aftaler med dansk folkeparti
motorveje så kan man godt finde fyrre milliard kr men når man kommer med et klima og luftudspil og ligesom lægger op til at der måske kunne forhandles om noget så ender man i nogle forhandlinger
resulterer i at der er tusind ekstra elbiler i to tredive synes ministeren ikke at
er meget få penge regeringen prioriterer på klima og hvad er egentlig det beløb som som man bruger
sin vejaftale med dansk folkeparti er det ikke et både og
er nogen konkret handling man nedsætter to kommissioner
ikke har viden jeg synes det er magert kan ministeren ikke se at indtil nu er det ikke et både og i
vi har så sat en slutdato som er tidligere og har fået kritik
det kan man ikke på grund af eu så
nok sige at regeringen jo heller ikke med de regler der er i eu i øjeblikket kan beslutte at man ikke må sælge nye dieselbiler i
ikke indebærer at skyde nogen som helst køer at der som ministeren udtalte i debatten på dr2 ikke er andet at gøre end at skyde køerne
at der er en række landbrugsorganisationer blandt andet økologisk landsforening og landbrug fødevarer samt arla og
sige at de godt vil arbejde med på den her dagsorden om at reducere landbrugets
står over for at der i folketinget er et mål om at vi skal blive
det faktisk en ret stor opgave og kigger man i prognoser ser det ud til at
set skal frem til at være et nulemissionssamfund i
og det betyder at så skal man virkelig
tredive og det fordrer altså at man reducerer sit landbrugsareal det behøver ikke at være nogen gene for det danske samfund at vi får mere natur mere skov flere energiafgrøder og at de her lavbundsarealer bliver taget ud af omdrift det kunne
landbruget samlet set altså vi er nødt til
bruger i øjeblikket firs procent af vores landbrugsareal på at producere foder til dyrene og derudover har vi så det der skyggeareal ude i sydamerika på
og falster hvor der produceres soja til de danske husdyr
nu har vi lige for lidt siden diskuteret en sag hvor regeringen kunne finde ud af at finde
til nye veje og så står vi
diskuterer landbrugssektoren og der fremhæver ministeren så at der er halvfems million kroner til noget ekstra forskning kan ministeren ikke se at det er en meget skæv prioritering når nu vi står over for den her kæmpe opgave med at reducere landbrugets
følge ordføreren i at der kan være nogle love som
tilbage i nitten en og halvfems så synes jeg at
for nogle ændringer i den animalske produktion der er sket siden nitten en og halvfems som gør at man burde ændre på lovgivningen
af antallet af dyreenheder på den enkelte bedrift er blevet ophævet så vi nu kan have bedrifter som har langt flere husdyr end man havde inden nitten en og halvfems så er det da et aspekt som jeg synes
til at man skulle overveje lovændringer kan ordføreren se at
være noget ræson i at se på hvad det er for nogle ændringer der er sket siden
grise per kuld op til atten sådan at en so har flere
helt naturligt at der er et problem og hvordan forholder man sig til det
en lovgivning det gør man ikke indtil nu det er bare et eksempel på at
en animalsk produktion der har udviklet sig jeg er ikke helt enig med ordføreren i at det udelukkende er positivt
bedst muligt mod smerte lidelse angst varigt mén og væsentlig ulempe
halvdelen af søerne har mavesår fordi de fodres på en måde
deres foder er for fint så vil jeg gætte på at de har en væsentlig ulempe ved det
der må også være nogle af dem der har smerter
blev håndhævet at man ikke kunne fortsætte med
fodre søer på den måde man gør nu
formålsparagraffen var fantastisk men det var lovforslaget
kunne være noget som som vedrørte dyrevelfærd nemlig regler mod dyrekampe som
når man ser på hvad det er for nogle forhold som vores to hundrede og tyve millioner produktionsdyr i danmark
finde et et andet eksempel hvor der faktisk var noget ude i produktionslandbruget som som kunne give anledning til at man måske skulle ændre på
inden for landbruget siden nitten en og halvfems siden den sidste større lovændring så burde det give anledning til at man
kuldstørrelsen er blevet øget fra knap tolv til atten siden den sidste store lovændring
forhold i produktionen som gav anledning til at man burde ændre på
og tyve millioner dyr om året i de danske stalde båse og bure med den helt enormt store produktion
så for nogle konkrete problemer
hundrede og tyve millioner slagtekyllinger hvert år som lever et kort og kummerligt liv i
produktion en industrikylling lever kun i fem og tredive dage hvor den vokser fra fyrre
af deres liv bevæger de sig stort set ikke
lever i kæmpe flokke uden at der er adgang til dagslys der produceres sytten millioner mink om året i danmark i små bure minken er et vildt rovdyr som ikke er blevet domesticeret minkavl bør forbydes ligesom
malkekøer aldrig på græs men går inde i stalden hele deres liv
søerne de føder over tredive millioner grise til slagtning og eksport
de på kort tid får ufattelig mange pattegrise i perioder fikseres søerne mellem jernbøjler så de står på det samme sted uden at kunne bevæge sig ret meget
sår og trykskader og dødeligheden blandt søer
i dag bukker hver femte so under i den intensive produktion de ender deres liv som selvdøde
de fodres med findelt foder så halvdelen har mavesår avlsarbejdet har de sidste fem og tyve år medført at grisens kuldstørrelse er øget
det giver problemer når soen får flere grise end den har patter i griseproduktionen dør der fireogtyvetusind smågrise om dagen det er ni millioner om året det er den produktion
flest lovovertrædelser besætningerne er blevet store og kontrollen er omlagt til vejledende og stikprøvekontrol rutinemæssig halekupering er forbudt men syv og halvfems procent af grisene halekuperes grise fravænnes alt for tidligt
som behandles med zink og antibiotika for at få det industrielle landbrug til at køre bruges der hundrede
hvoraf fem og halvfjerds procent bruges til grisene med de forhold i baghovedet står vi her med et forslag til en ny
som udstikker
begynder at revurdere sin lovgivning
det gør man ikke i danmark formålet med lovforslaget er hovedsagelig at forenkle den eksisterende lovgivning og gøre den mere brugervenlig
set haft nogle store revisioner at dyrevelfærdsloven og jeg synes at at der er god grund til at kigge på hvordan landbrugets produktion har ændret sig siden nitten
omkring at landbruget får en særstatus
at kigge på på ændringer inden de bliver foreslået det mener vi er helt utilstedeligt et stor bekymringspunkt i det her er
om smitterisici det at der er så meget mrsa
set at den husdyrproduktion vi har er en bombe under
grisene burde have deres egen lov efter det her lovforslag har hundene fortsat deres egen lov jeg synes faktisk vi skulle fastholde at
på den baggrund kan enhedslisten ikke støtte lovforslaget men vi vil meget gerne
produktion vi går ind for at man reducerer landbrugsarealet med med femhundredetusind
i landbruget og det kunne så fortsat være landbrugsarealer vi ser gerne at der er nogle organogene jorder ethundredetusind
som tages ud af omdrift og det kan så stadig væk være permanent græs til dyrehold vi ser meget gerne at man kommer frem til at man har et dyrehold hvor man i langt højere grad fodrer med med grovfoder
set løse nogle af de dyrevelfærdsproblemer
fodringssystemerne til vores husdyr og det går vi også ind for så en markant reduktion i den animalske produktion vil være gavnligt for vores natur
set har en højere dyrevelfærd og vi ønsker at vi skal omstille hundrede
man skal overholde et vandrammedirektiv det ønsker venstre så ikke og regeringen heller ikke men det er
er nødt til i forhold til vores internationale forpligtelser og det kan vi nemmere komme frem til hvis det er
vi reducerer vores animalske produktion og reducerer vores landbrugsareal så tingene hænger jo sammen hvis man reducerer
sikker på at det er nødvendigt med en særlov for slagte kalkuner det kan godt være at tiden er løbet fra det
at en lov for grise var på sin plads når nu vi har chancen for at man også
en oplagt mulighed for det når man har åbnet en lov
en landbrugsudvikling siden nitten
som bør medføre at man ændrer noget i de vilkår der er
har en situation hvor halvtreds procent af søerne som bliver ret hårdt presset
to man ikke kan leve op til om at dyrene har det godt når der er
ikke se at der er noget i den animalske produktion som indikerer at der er noget
jamen især når man har set hvad det er for
en udvikling i den animalske produktion der er sket siden nitten en og halvfems og hvad der egentlig er behov for at der bliver ændret på med hensyn til
komme ind og og blive inddraget forud for at der udarbejdes
forslag og regler vil
vi fik et helt klart svar er det der nu præciseres i en lovgivning
i de seneste år under denne regering og
der havde vi jo nogle sager hvor landbruget var inde og formulere ting og sager
egentlig interesseret i at vide om
præcisering af den praksis som som der er blevet gennemført de sidste knap fire år i de regeringer vi
at der faktisk har været noget der har udviklet sig siden nitten en og halvfems
i gennemsnit får atten grise i stedet for de knap tolv tilbage da man lavede den sidste store
der er fireogtyvetusind smågrise som hver dag dør i det danske landbrug ni millioner om året jeg synes der ligesom er grund til at
der er noget dyrevelfærdsmæssigt der kunne gøres bedre kan ministeren ikke se at der er en anden opgave end regelforenkling som
bliver oversvømmet men hvad så med at få handlet
især i forhold til landbruget der siger man at der er afsat halvfems million
forskning men vi står over for at der er nogle muligheder for
i eus landbrugsstøtte sådan at vi i højere grad får
en mere robust tilstand hvor vi kan
jeg har dog hørt en enkelt minister være lidt
imødekommende over for det kan ministeren se at der ligger