syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
sjovt at man kompromitterer frisindet i frisindets navn
hvis du spørger mig min udlægning af det og det er jo interessant så mit spørgsmål til statsministeren bliver hvem er det der skal bestemme hvor grænsen går for hvornår vi må begynde at lave
lovindgreb som så skal bestemme hvor grænsen for frisindet går er det den til enhver tid siddende statsminister er det integrationsministeren er det dansk
hvis ikke frihedsrettighederne ligger under
vi jo aldrig sikre på hvor de er henne så kan de jo bevæge sig frit alt efter det politiske politiske flertal i
til enhver tid siddende folketing så hvem bestemmer
kan vel ikke misforstås et lukket fællesskab er vel et lukket fællesskab
hvordan dansk folkeparti igen og igen bryster sig af at kristendommen er er kulturbærende i danmark og vigtig for danmark
vi er bygget på men hvis der er noget som kristendommen på ingen måde står for
det da et lukket fællesskab de klassiske kristne værdier er da i den grad åbne for omverdenen hele historien om
den barmhjertige samaritaner som vi sikkert alle sammen kender næstekærlighedsbudskabet
sin politik op på de kristne værdier når man i den grad lukker sig om sig selv og
hele åndsfrihedstankegangen men lad det ligge jeg havde det andet spørgsmål ja
det da også en klassisk dansk værdi hvis man kan kalde det det
hilse på men det der ikke er
er at man begynder at lovgive om noget ved lov når man er uenig i holdningerne vi har altid i danmark bekæmpet holdninger med ord
styrken ved det danske demokrati at hvis der er nogen der gør noget som vi ikke er enige i så bekæmper vi dem med ord vi udfordrer dem på ord og argumenter vi lovgiver ikke om
vi griber selvfølgelig gerne enhver anledning til
forespørgselsdebat som vi har i dag nemlig den præmis
ændre levevis og adfærd og rette ind den præmis
vi abonnerer ikke på den og af samme grund har
heller ikke lavet en en vedtagelsestekst danmark er et demokrati og vores demokrati bygger på frihed det tror
det må være udgangspunktet for alt det arbejde som vi
danske demokrati og vi skal alle sammen have respekt for og passe på vores frihed så tror jeg måske
vi ikke er enige om hvad det er for en trussel der findes derude
også bekymret for danmark men det vi er bekymret for er den måde som vi synes vi kompromitterer vores frihedsrettigheder på for tiden
det som handler om det danske frisind og den danske frihed faktisk er alvorligt under pres i forhold til hvad vi har set tidligere så vi deler en bekymring ja men det er nok en anden bekymring end den
forskellige rettigheder og forskellige lovgivninger for forskellige mennesker at vi ikke alle sammen bliver talt om og til som om vi har den samme værdi som borgere i vores samfund men at der er nogle der skal skynde sig at komme hjem igen når de kommer herop
nogle gange taler vi om identitetspolitik i folketinget og den her forespørgselsdebat og det her spørgsmål er jo i den grad udtryk for identitetspolitik fra dansk folkepartis side
på at definere hvad der er dansk og gerne at ville vide og mene og have de rigtige holdninger om hvad der er danske værdier
et eklatant eksempel på identitetspolitik
så diskutere hvad identitetspolitik er men typisk
det partikulære frem for det universelle og
set lykke per da den blev sendt i fjernsynet her i julen eller
i efteråret i forbindelse med premieren i biografen
møde hinanden fordi de kom fra to forskellige religioner men her går hun ind og taler til fordel for det universelle det er det jakobe gør i den her sætning og det er det der er så interessant
behovet for det særegne behovet for at skulle mene at når man er fra en religion
kan rummes af det universelle selvfølgelig kan de det og derfor skal det også være min opfordring at vi prøver at tro på det universelle og på de universelle rettigheder som vi har
en phd som udkom sidste år og som hedder eksperimentet der slog fejl
helt tilbage fra nitten en og firs og som
en fiasko men fra midten af nitten halvfemserne og frem har det faktisk være en succes hans phd er en stor og videnskabelig argumentation for at integrationen i danmark
anbefale at man læser den for der er mange gode pointer i den i forhold til hvorfor
integrationen i danmark er en succes og hvorfor vi politikere nogle gange simpelt hen er så fokuseret på at det er en fiasko at vi glemmer at se alle de positive ting der er i den danske integrationshistorie
det for lige at slå det fast i i forhold til det andet skal vi jo stole på vores
kulturhistorie og på vores kristne historie og vi skal stole på at den kan bære også gennem
måtte møde det har den altså gjort i mange hundrede år i danmark og det gør den nok også i den her tid hvor vi har åbnet op for en mere globaliseret verden
der kommer mennesker til danmark som tror på noget andet er det en trussel mod kristendommen og de kristne værdier det ser jeg
jeg ser at det der er truslen mod kristendommen er at vi misbruger den til at sige til andre
de truer vores kristne værdier kristendommen er en åben religion den velkommer det fremmede det er jo lige præcis det som er essensen i min forståelse af kristendommen så derfor ser jeg ikke den er truet jeg stoler på at vi sagtens kan bevare det som er vores danske
er det vores frisind og det er det vi skal værne om det er lige præcis det med at vi bekæmper holdninger ved ord
når der kommer nogen hertil eller vi rejser ud i verden for den
møder noget der er fremmed som støder os som er
den måde værner vi om det på i det øjeblik vi begynder at lovgive om ting som vi ikke
så læner vi os tilbage og tænker at så behøver vi ikke at gøre andet og så bliver vi sløve og dovne og
værdier ja vi har værdier vi abonnerer på
vores frisind er en værdi som vi abonnerer på men det findes altså også i andre lande
jeg tror på at der er noget som vi kulturhistorisk har taget til os og det er fint og det skal vi også blive ved med
en en moderne moderat fortolkning af islam kan men jeg er også helt med på at der er fortolkninger af islam der ikke
den prøver faktisk at skitsere hvad det er for en succes vi har haft i forhold til integrationen det er virkeligheden derude så har vi herinde en masse tendenser
modsatte det er da stærkt provokerende at vi ikke lytter til fagligheden når fagligheden og den videnskabelige dokumentation viser os at det faktisk går fremad og jeg kender
andre måder at gøre det på vi bakker heller ikke op om at man skal tvinge børn i vuggestue i nul klasse
at sprogtilegnelsen er vigtig men vi tror også der er andre måder at komme derhen på end gennem tvang så det
ikke uenige i præmissen om at sprogtilegnelse og kulturtilegnelse er vigtigt
også på en professionsstyret folkeskole så ja politikere skal
med alle nødvendige ord at at
ligestilling og frihed og åndsfrihed og så videre
den professionsstyrede skole som skal gå ind og sikre det det skal vi politikere ikke gøre
vi begynder at gå ind med politiske politiske ideologier og bestemmer hvordan det så skal gøres
er fuldstændig enig i vigtigheden af den fælles kulturarv
ikke færdige endnu hvad vores forhold til hvad der skal til for at opnå dansk statsborgerskab
hvis man går på højskole eller deltager i frivilligt socialt arbejde
går til medborgerskabsundervisning frem for at man for
skal have dansk på niveau tre fordi sprogtilegnelsen er så
at vi skal have de nye danskere til at forstå det danske samfund men vi mener bare at det kommer gennem civilsamfundet og det frivillige arbejde
mener er ønskværdigt for danmark vi har egentlig
respekt for at sverige har holdt fast i det som man kan
humanistiske perspektiv i forhold til hele flygtningeproblematikken og faktisk har ønsket at være et land som kunne håndtere den flygtningeudfordring der har været og har taget en stor del af byrden det synes jeg faktisk vi skal anerkende sverige for at have gjort ud fra et internationalt perspektiv
et europæisk perspektiv men som fru sofie carsten nielsen sagde tidligere
var jeg ved at sige som behandler vores nye danskere ordentligt det er måske sat på spidsen
eksempel den nye l en hundrede og fyrre som vi førstebehandlede i sidste uge hele retorikken har ændret sig markant over det seneste år det andet er at ja vi skal have tjek på tilstrømningen men vi kommer kun omkring den udfordring
når partier er ude at lave nationale løsninger for danmark alene
det fuldstændig uholdbart det er det nu og det er det på sigt
det med at sige at vi ikke kan lukke alle ind og
jeg synes jo bare at jeg vil holde fast
at statsministeren er enig med mig i at den optimale løsning af den til enhver tid
flygtningekrise nu har vi ikke nogen lige nu men det kan
må være en fælleseuropæisk løsning og en fælleseuropæisk fordelingspolitik frem for at de enkelte stater begynder at lave deres egne løsninger er statsministeren ikke enig med mig i at den optimale løsning og
engang lave asylbehandlingen i danmark foretrækker statsministeren sådan en løsning i danmark frem for en løsning hvor vi presser på i eu får lavet en fælleseuropæisk fordelingsnøgle
ud fra den fordelingsnøgle og laver asylbehandlingen her fordi det trods alt nok er det
helt enig i både det ministeren sagde og det som herre henrik dahl også lige sagde at det her forslag jo vil være diskriminerende over for
befolkningsgruppe i danmark og derfor er i strid med vores grundlov så meget længere er den vel egentlig ikke men når man hører debatten
dansk folkeparti oplever at hvis en offentligt ansat for eksempel i en vuggestue har et tørklæde på
de fleste af os herinde har sikkert haft børn
det skulle virke agiterende når man kommer hen for at hente sine børn i vuggestuen giver slet ingen mening
se at barnet er glad og har haft en god dag og er blevet passet godt på
det det handler om når man går i vuggestue jeg tror ikke at barnet tænker
agiteret for det ene eller det andet når
blevet passet godt på så jeg vil
egentlig er og jeg synes at dansk folkeparti ser spøgelser nogle gange særligt i det her tilfælde
små religiøse symboler som for eksempel en halvmåne eller et kors i et vedhæng men man må ikke bære store og markante religiøse symboler så tænkte
hvor går grænsen er det i fylde er det i vægt
hvor går grænsen mellem småt og stort det
når man kom på arbejde det må være arbejdsgiverens opgave at vurdere om det er en agiterende adfærd eller ej men det taler jo også ind i at når man går med et tørklæde fordi man tror på en særlig
så handler det om at det er det man gør i sin hverdag
på arbejde med med en trump kasket
være at man har et meget konkret formål med det så jeg ser faktisk en forskel i de ting jeg synes ikke
men igen det må være arbejdsgiveren der skal vurdere om om noget er upassende eller ej på en arbejdsplads det synes jeg ikke at folketinget skal
at det er agitation det handler om
tror på en religion hvor man tager et tørklæde på ligesom andre tror på en region hvor man gør noget andet det er ikke agitation det er religionsfrihed det er retten til at klæde sig som man vil
hvor man må klæde sig som man vil mene hvad man vil ytre hvad man vil tænke hvad man vil og det er super vigtigt for mig og for os
at resten af folketinget siger i dag så heldigvis er vi stadig væk et flertal der har den overbevisning
afventer gerne den undersøgelse som justitsministeren omtalte og forholder os selvfølgelig til den når den kommer
forhold til de rettigheder man trods alt har
fængselsforbundet har været ude og advare imod det her beslutningsforslag og jeg synes vi skal lytte til nogle af de fagpersoner der er ude og udtale sig om hvad det vil have af betydning
mulig resocialisering det betyder ikke at vi ikke gerne vil
det faktum at de pågældende kvinder der har besøgt de her mænd i fængslerne vel har gjort det af egen fri vilje
der er også et element der som jeg tror vi i hvert fald skal tage højde for
som stat ikke skal ind og bestemme fuldstændigt
det her godt kunne være et skridt hen i retning af men vi deler selvfølgelig den bekymring der er derude
er der nogle nogle elementer i menneskerettighedskonventionen som netop handler om det her med
sige orientering om at vi skal huske at rette os efter
kan vi ikke ikke støtte det her forslag
kan vi ikke af forskellige årsager
ind for at vi har en au pair ordning i danmark da der sidst blev fremsat forslag om at afskaffe au pair ordningen stemte
set ud fra fra den overvejelse eller præmis at vi
som den er i dag fordi det grænser til udnyttelse af de unge piger som det oftest er men vi støtter fuldstændig tanken om at der findes en au pair ordning så derfor stemte vi gult i sin tid men den
og som også sikrer at de danske familier der gerne
en au pair ordning faktisk i højere grad har mulighed for det på tværs af sociale og økonomiske skel som det jo ikke er tilfældet i dag så når vi ikke støtter det her forslag
andre ordførere har været inde på det faktisk gør det endnu dyrere at få en au
så vi får en risiko for at at det kun bliver de mest velstillede familier der så vil have mulighed for at få en au pair til
måske kunne være en lille smule socialt differentieret
så også dem der ikke har så mange midler kunne få en au pair så er der også
nota bene at der udestår en evaluering af au pair ordningen og den vil vi gerne afvente og så synes jeg
i folketinget som helhed skulle tage en drøftelse af en fremtidig au pair ordning og hvordan den så kunne skrues sammen det bliver så nok i det nye folketing men det vil vi hellere i stedet for at begynde at lave ændringer på den
blandt andet om de arbejdsmarkedsudfordringer der er i forhold til det som sf
få den her kulturelle udveksling som jo hele tiden har været formålet med au pair ordningen så det er en af
den anden udfordring er jo at
skal gøre når vi har en evaluering af au pair ordningen så vi kan gøre det samlet i folketinget
fra dansk folkeparti oprindelig en kulturel udveksling og jeg står jo lige præcis her og siger og jeg tror herre karsten hønge
der er nogle udfordringer i den nuværende ordning som vi gerne vil være med til at justere blandt andet
glemme at de au pairer der kommer til danmark
set også bidrager til deres familier der hvor de kommer fra og det er ikke nødvendigvis en dårlig ting så vi vil gerne støtte at
jeg blev helt inspireret af talen om identitetspolitik
identitetspolitik egentlig er jeg tror at at vi ikke altid er enige
er al politik ikke identitetspolitik socialdemokratiets historiske kamp for arbejderklassens rettigheder er vel også på en
identitetspolitik og liberal alliances ønske om
sænke skatten i toppen er vel også identitetspolitik men det hører en anden debat til det var
bare en interessant vinkel på det her emne men vi er jo blevet indkaldt for at diskutere
kød i det offentlige og tak
at diskutere kød i det offentlige nemlig det som udgør en reel
til det som dansk folkeparti mener udgør en samfundsudfordring nemlig den klimabelastning som kød faktisk pålægger vores samfund
efter den her forespørgselsdebat vores eget beslutningsforslag
så tak for at vi får lov til at sætte fokus på det emne to gange
vigtigste videnskab nemlig fns klimapanels rapport om muligheden for at begrænse den globale opvarmning til en
klodens beslutningstagere klimakrisen er
tids største udfordring den truer i sig selv vores eksistens på jorden og den påvirker udløser og accelererer
forandringer eller andre kriser og forandringer blandt andet klimaflygtninge som vi jo alle sammen ved der kommer flere og flere af hvis vi ikke formår at håndtere klimakrisen i tide
derfor vil jeg også gerne sige tak til dansk folkeparti for at få en mulighed
at tale om dansk madkultur i det offentlige
vi sætter ind i forhold til klimakrisen kød er nemlig den mest klimabelastende fødevare vi har overhovedet faktisk viser et nyt forskningsstudie at borgerne i de vestlige lande skal reducere deres fødeindtag med halvfems
det land i verden som producerer mest kød per indbygger faktisk er det tre hundrede og tres
vi spiser ikke det hele selv vi eksporterer rigtig meget men vi spiser fem og halvfems
kød om året per indbygger i danmark og for mig og
set at de klima og miljømæssige omkostninger ved produktion af fødevarer i højere grad bør afspejles af prisen på de landbrugsprodukter som forbrugerne køber
en afgift på kød fra drøvtyggere det er okse kalve og lammekød i første omgang fordi de
set om at vi skal indregne den pris som vores kødproduktion koster for vores natur miljø og klima
forbrugerne køber det er som sagt bare det første skridt men det er i hvert fald også en debat vi
tage når vi taler om kød i det offentlige nu handler forespørgslen her jo om alternativer til rituelt rituelt slagtet kød i det offentlige men man kunne også
spørge sig selv om vi i højere grad burde tale om alternativer til kød i det
i folketinget for snart fire år siden foreslog vi
en vegetarisk dag og der blev grinet rigtig højt dengang over at man kunne komme og foreslå det men faktum er at i dag er der rigtig mange steder både i det offentlige men også ude i det private
simpelt hen af et reelt klimahensyn så spørgsmålet er om vi måske snart kommer derhen hvor
i det offentlige eller at vi i det hele taget måske kommer ned på færre
klimaforandringerne det må vi vende tilbage til men
en særlig relevant dagsorden for folketinget at forholde sig til det er til gengæld den klimakrise
tage særligt hensyn til at beskytte mindretallet og når jeg siger det er
i et velfærdssamfund end det er at være et flertal
med at blive tvunget til at spise rituelt slagtet kød
problem altså hvor mange danskere
forstået som som kristne danskere eller hvad man nu
forhold til hvordan kød er slagtet i hvert fald ikke noget der står i ens som jeg
så jeg vil egentlig mene at vi har et ansvar
tror jeg bare det er en tænkt situation at man ikke skulle kunne spise noget ganske almindelig slagtet kød altså jeg kender ikke institutioner
hvor det foregår at der kun bliver serveret rituelt slagtet kød så jeg synes også det lidt mærkelig diskussion at tage
det tilfælde må man jo tage det op
i den enkelte institution på institutionsniveau og
ikke forestille mig at man ikke ville tilgodese
hensyn hvis det blev bragt op jeg spørger bare til hvor stort problemet egentlig er derude altså er det spøgelser som man ser fra dansk folkepartis side eller er det reelt sådan at der er forældre der har det her problem i hverdagen jeg kender
er ordførerens eget ordvalg jeg sagde at jeg mener at i et samfund som det danske
skal flertallet tage særligt hensyn til mindretallet ja jeg sagde særligt hensyn
bliver en principiel debat om hvordan man ser på det her med at man har
som udgør normalen og så er der nogle der lever på andre måder
der er jo ikke nogen lovgivning der siger at man ikke må tegne muhammed men bare fordi man ikke må noget
det ikke nødvendigvis fordi man skal gøre det
vi traditionelt set betragter som en humanistisk stormagt i international politik som et land der overholder og
vi har underskrevet og som et land der tager imod nye mennesker
at landene skal arbejde for
langvarige løsninger for kvoteflygtninge når man tager dem ind i sit land
ud og siger at kvoteflygtninge indgår som et element
de flygtninge her i danmark hvis opholdstilladelse vi vil inddrage så hurtigt vi overhovedet kan komme til det det kommer man til at stemme ja til hvis man trykker ja til det her lovforslag man kommer
at nedsætte integrationsydelsen med to tusind kroner om måneden
har været her i tre år jeg ved ikke om der er nogen der har fulgt med
en artikelserie om hvad det er for konsekvenser man
nuværende integrationsydelse den bliver to tusind kroner mindre hver måned for de her familier to tusind kroner det betyder at vi potentielt ikke kan overholde grundloven som jo siger at alle mennesker i danmark faktisk skal have et leve og eksistensgrundlag
en minimumsstandard at et liv det kommer man også til at stemme ja til
også til at støtte integration det ord kan vi ikke lide mere vil vi helst ikke have
kommer også til at støtte at de danske myndigheder andet de danske medarbejdere som sidder i udlændingestyrelsen fremadrettet skal rette sig efter en praksis som hedder at de skal gå så langt som de overhovedet kan for at inddrage
det ikke er i strid med danmarks internationale forpligtelser med andre ord
skal danske medarbejdere i vores udlændingestyrelse sidde og administrere på
lade sig gøre for der er ikke det juridiske råderum
styrelser
skøn som der ikke er noget juridisk råderum eller legitimitet
jeg vil nødig være den danske medarbejder som skulle sidde og beslutte at inddrage en opholdstilladelse fra
som bliver omgjort af menneskerettighedsdomstolen hvorefter danmark skal til at ændre sin praksis igen
det arbejde som han med så stor stolthed gjorde og som faktisk gjorde at flygtningehøjkommissariatet i nitten en og firs fik nobels fredspris fordi de med poul hartling i spidsen faktisk stod for genbosætning af over en million
indokinesiske flygtninge det er den historie vi tager med os i danmark og det er den historie som lider et voldsomt knæk lige om lidt når der bliver stemt grønt til det her lovforslag
som vi hørte for et par dage siden hvor industrien var ude at sige hvem skal passe vores jobs hvem skal passe de arbejdspladser som lige om
smutter fordi man man går ud
mange kræfter ind på at inddrage nogle opholdstilladelser og de opholdstilladelser faktisk er medarbejdere som hjælper vores velfærdssamfund med at holde hjulene kørende
i altinget men i dag i altinget står der faktisk hvordan man vil bruge rigtig mange penge på det her lovforslag blandt andet skal der ansættes og nu
i ministeriet som særlig skal finde flygtninge på humanitært ophold
efter de flygtninge vi har taget til danmark på humanitært ophold vi ved alle sammen at når man får humanitært ophold
det ikke fordi der er nogle lette årsager til det så
kan blive personligt forfulgt på i sit hjemland
finde flygtninge på humanitært ophold med henblik på at forsøge at gøre alt hvad man kan for at inddrage deres opholdstilladelse
jeg vil bare lige slutte med at fortælle om ghassan rahmi
udlændingelovens § syv stykke en som blandt andet gælder personligt forfulgte
lært dansk han arbejder som sanitørformand og han har engageret sig
lokalt foreningsarbejde blandt andet var han i to tusind og sytten kandidat for radikale venstre til kommunalvalget i holstebro kommune
en af dem som risikerer at blive sendt hjem med det her lovforslag
håber jeg i den grad at man stemmer rødt eller i det mindste gult til det her lovforslag
simpelt hen ikke foreneligt med det der ligger i lovforslaget
fremad det er rigtigt hvis man kigger
går det fremad blandt andet med uddannelse og med arbejde det burde regeringen
af for det er gået fremad i den regeringsperiode der har været nu det er også gået fremad da socialdemokratiet sad i regering i sidste periode så tak for det
aktiv medborger forsørger sig selv hvorfor i alverden skal man så ikke have lov til at være en del af vores samfund
jo rigtig mange der har fordi konflikterne i deres hjemlande er langvarige det er
en gennemsnitlig væbnet konflikt varer i femten år så når man til et punkt hvor man er blevet så integreret i danmark man bidrager til samfundet man betaler til skattekassen ens børn går i
positivt element i det danske samfund og
jeg også anholder socialdemokratiet specifikt for det er jo blandt andet elementet
integrationsydelsen støtter socialdemokratiet virkelig at vi sætter
ned med to tusind kr for det gør man jo når man
grønt til et lovforslag så støtter man hele lovforslaget støtter socialdemokratiet virkelig
arbejde for holdbare løsninger for
for at kunne sende dem hjem så hurtigt som muligt også dem der har humanitært ophold støtter
skal man nok være en lille smule blind hvis man ikke vil anerkende at det har en konkret betydning for hvad det er for nogle signaler vi sender ud til de nye danskere der kommer nemlig nej vi har ikke lyst
hvor mange signaler vi sender i hovedet på de flygtninge der kommer til danmark om at vi ikke ønsker dem så jeg er helt uenig i
det der ændrer sammensætningen i et land er jo primært det omgivende samfund det vil sige det internationale samfund som vi som land er
ikke styre hvad der sker ude i verden medmindre vi lukker os om
helt med på at det er dansk folkepartis største ønske det er ikke vores ønske vi vil egentlig gerne
vi ændrer sammensætningen i vores land og det gør vi med glæde flygtninge skal hjem i det omfang
så vi faktisk gerne blev lempet en lille smule men vi ønsker så meget
er vores største nationale katastrofe jeg peger på det her lovforslag som en national katastrofe
som en mindre katastrofe for vores historiske kan man sige betydning som dansk stormagt der faktisk vender sig ud mod verden i stedet for at lukke sig om sig selv som
danmark og leve sit liv i danmark fordi man faktisk bidrager til vores samfund
vi er uenige vi mener ikke en selvfølge at
har fået bygget et liv op som gavner både dem men også os andre
opvokset i danmark det kunne jo være at det havde en betydning for enheden familien og for den enkelte person
hvis børn aldrig havde boet et andet sted det kunne jo være at det havde en betydning og lad
i det omfang de skal blive i danmark er vi jo helt enige
de flygtninge der skal hjem igen men dem der gerne vil hjem
det handler bare om at vi har nogle mennesker som
de mennesker og sige næ du er egentlig velintegreret og du arbejder
er blevet så integreret i det danske samfund at det giver mening både for dem og os så forstår vi simpelt hen ikke hvorfor vi skal ind at lave
så har vi da i den grad et fælles solidaritetsønske om at hjælpe med at opbygge de lande i verden som har brug for at blive opbygget
holde tungen lige i munden i forhold til hvad det er der er i det her lovforslag og hvad der ligger i det gamle l seks og halvfems
sige at det handler om at hvis man gentagne gange mister sit pas kan myndighederne
som jeg husker det altså ifølge den nuværende ordning har udlændingestyrelsen jo hjemmel til at nægte at udstede et konventionspas
hvis ansøgeren inden for det seneste år har fået udstedt ny rejselegitimation på baggrund af at den er bortkommet eller hvis tvingende hensyn til den nationale sikkerhed
som jeg forstår det man må korrigere mig hvis jeg
er at man udvider nogle bestemmelser altså med tre nægtelsesbestemmelser som handler om
i ulovlig hensigt har forvansket eller fjernet dele af rejselegitimationen
mister sit pas men problemet er jo at retssikkerheden er skrøbelig fordi
tidligere er noget vi skal passe rigtig meget på med her i folketinget altså at indføre lovgivning som beror på mistanke eller
det er ikke fordi vi ikke er enige i formålet om at man selvfølgelig skal kunne inddrage
eller sanktionere hvis der bliver snydt med pas og pasudstedelse
ikke stemme for simpelt hen fordi vi mener at man ikke kan lave den her lovgivning på baggrund af mistanke og fordi
og at der ikke er tale om snyd eller misbrug så af
som jo så lige er blevet stemt igennem i dag
nogle arbejdstagere som ikke længere kan passe deres arbejde her i danmark fordi
men i forhold til det vi står med her
ikke nogen hemmelighed at alternativet hele tiden har været positive over for at beløbsgrænsen bliver sat
dengang beløbsgrænsen blev sat op og i vores optik er der bestemt
positive over for det her lovforslag der er
de lande som opfylder kriterierne for for den her landespecifikke grænse
hvorfor skulle man ikke være en lige så dygtig medarbejder hvis man kom fra et andet land end et af de lande som opfylder kriterierne og det tenderer jo også en eller anden form for diskrimination i forhold til hvad det er for nogle mennesker vi gerne vil have til danmark at arbejde
har de rette kompetencer og som kan tage de jobs der er ledige og som arbejdsgiverne gerne vil have
kritikpunkt vi har vi er
positive over for udenlandsk arbejdskraft vi har ikke noget problem med at sætte beløbsgrænsen ned og derfor er vi også positive over for lovforslaget tak
helt rigtigt at det her lovforslag skal ses i sammenhæng med med lovforslaget om psykisk vold
af de første men helt tilbage i oktober to tusind og sytten foreslog vi faktisk en selvstændig paragraf i straffeloven
at vi begynder at se på psykisk vold som ligestillet med fysisk vold så den del er vi
kan vi ikke støtte det her lovforslag og det kan vi ikke fordi det
principielt enige i at den her nye bestemmelse om kriminalisering af psykisk vold kan kræve nogle ændringer andre steder blandt andet i udlændingelovgivningen men nogle af de ændringer der foreslås
vil personer der har afholdt sig i danmark i eksempel fem ti eller femten år eller længere tid
idømmes tres dages ubetinget fængsel men personer der har opholdt sig i op til fem år vil kunne blive udvist alene ved en betinget
får en uforholdsmæssig tillægsstraf i form af en udvisning
i forhold til om den dømte er dansk statsborger eller ikke er
udvisning rammer nogle statsborgere hårdere end andre principielt munde ud i systemisk diskrimination så der er nogle problemer med det her lovforslag
det taler jo ind i en diskussion om hvorvidt et system hvor udlændinge risikerer langt alvorligere retsfølger end den
har vi jo tidligere bygget på den her trappestigemodel hvor jo længere tid en en person har haft ophold i danmark jo hårdere straf skal der faktisk til for at
det modsatte så vi er bekymrede for retssikkerheden i forhold til nogle af de ikkedanske personer
dem der kunne stå til udvisning i lovforslaget og derfor kan vi ikke støtte
sige at sikre
personer vi har på tålt ophold i danmark
bliver sluppet fri hvis jeg må sige det på den måde netop fordi
og så har man ret til fri bevægelighed det vil regeringen gerne omgøre ved at
ulovligt at være på tålt ophold for så kan man omgøre den bestemmelse
institut for menneskerettigheder jo også pointerer i deres høringssvar
at selv om man ikke opholder sig lovligt i danmark er man altså stadig væk omfattet af menneskerettighedskonventionen man er omfattet af artikel otte nemlig retten til privatliv
på sigt være i strid med retten til privatliv hvis
de mennesker på tålt ophold fortsat bor på de her centre så jeg tror
de mennesker på tålt ophold som så er kommet ud i samfundet
tænke mig at vide hvad problemet egentlig er
børn der opholder sig i danmark og også de her børn af
er de danske myndigheders
der er behov for at myndighederne griber ind så har
system i danmark der betyder at myndighederne netop skal tage vare på de børn
ansvaret for at de trives er ministeren ikke enig med mig i det at det er de danske myndigheders ansvar
deres forældre skal rejse hjem får nogle
jeg jo også referere til det ordføreren selv sagde i sin tale nemlig om vi virkelig mener at det her er gennemtænkt
det bedste for børnene på langt sigt ja det gør vi sådan set sammen med red barnet og børns vilkår og røde kors og ombudsmanden
at socialdemokratiets bedste løsning er at de her børn så må tvangsfjernes fra deres forældre
virkelig forstå at det er det socialdemokratiet mener vi skal gøre ved den problemstilling der er på sjælsmark lige nu
at de vanskeligheder for børnene der knytter sig til udrejsecenteret ikke i første række kan tilskrives de nærmere faciliteter men i højere grad selve det forhold at der efter udlændingeloven er pligt for de pågældende
og han skriver i øvrigt et andet sted at at det at bo i sjælsmark for børn
begrænser deres muligheder for naturlig livsudfoldelse så kan man jo fortolke det som man vil men den måde vi fortolker det på er i hvert fald
godt for børn at bo på sjælsmark i længere tid derfor prøver vi at finde en løsning i forhold til det andet vil
finde en løsning for at undgå at vi skulle ud i underretninger som hedder lad de her familier bo ude i det almindelige samfund indtil
så ville vi slet ikke skulle ud i spørgsmål om underretninger og eventuelt tvangsfjernelse kan man ikke godt forstå det perspektiv fra socialdemokratiets side og hvad siger socialdemokratiet til de organisationer
rejse hjem eller ej ved at bo et sted
se at det får flere til at rejse hjem at blive
indkvarteret på sjælsmark for den
nogle der ikke rejser hjem og hvis man spørger nogle af dem der har forstand på det blandt andet
har hun jo flere gange været ude at pege på
bo et sted som sjælsmark som familie og som voksen for den sags skyld simpelt hen kan medføre så stor mistrivsel og så stor afmagt at man slet ikke har ressourcerne
se for sig at man skal rejse hjem det
de muligheder og ressourcer der er i forhold til
håbløsheden i den situation man er i men også se forbi håbløsheden i det der venter forude som man ikke ved hvad er så det er usikkerheden det er tvivlen det er frygten for at komme et sted hen hvor man
at opretholde et liv det er alle de ting som sammen med at man bor et sted
at det ikke er os herinde som kommer med hypoteser om hvorfor det er at man ikke rejser hjem
det som den her debat har gået rigtig meget på måske skulle vi prøve spørge nogle af dem der faktisk har forstand på det i forhold til det her
skal ændre loven for en lille procentdels vedkommende
kunne vende det argument om og sige når det nu er så få der tilsyneladende har den her udfordring hvorfor er det så at vi ikke hjælper de få og nu taler jeg om børnene hvorfor er det så at vi
gå ind og sige jamen altså de mennesker som tilsyneladende har den her udfordring som af forskellige årsager ikke rejser hjem hvis børn
vælte ind i danmark det tror jeg næppe men om ikke andet kunne man starte med at hjælpe de børn der findes
vi siger nå men så lad os få dem ud i samfundet og få en bolig og så glemmer vi
de kan jo ikke leve et almindeligt liv på den måde
hvor han siger
det er min opfattelse at børnene i udrejsecenter sjælsmark generelt set må siges at leve under svære forhold disse forhold er for mig at se egnede til væsentligt at vanskeliggøre deres opvækst og begrænse deres muligheder
på sjælsmark siger at børnene taber sig en to
er virkeligheden og samfundet det er os politikere der har skabt
faktisk ligeglad med om man mener
der tager deres børn som gidsler her jeg mener det er os som samfund som politikere der tager de her børn som gidsler for i sidste ende er det os der er myndighederne
vi er myndighederne og de
hvordan vi som folketing ikke kan gå ind og sikre nogle vilkår for børn der er i vores land fuldstændig
truffet af dumme eller kloge beslutninger og jeg tror bare
de her børn som på den lange bane kommer til at have langvarige effekter af at have vokset op og have boet så lang tid
alligevel fik en opvækst som bare var nogenlunde tryg nogenlunde normal
af langvarige effekter for de her børn det tror jeg ikke at jeg er den eneste der ser på på den måde
der har også været eksperter ude og sige at det er bekymrende hvad det her kan have af konsekvenser for børn på langt sigt så hvis vi virkelig har en interesse i
man lavede ændringerne hvor man jo tidligere havde
men når man placerer mennesker på noget der ligner en institution som sjælsmark
har det overskud i hverdagen til at medvirke til
med den medarbejder fra myndighederne som
at blive tryg omkring at blive sendt hjem
udfordringen er jo den utryghed der ligger hos de her mennesker i forhold til udsigterne til det liv der venter i deres hjemland så kan ordføreren mene at det
være her for man har ikke nogen rettigheder så pointen er at livet på sjælsmark tager så meget af energien ud af de her mennesker
er nogen tvivl om hvad hensigten med beslutningsforslaget er jeg synes jo også at
en måde at omtale indvandrere og efterkommere på som jeg
danmarks statistik er uafhængigt og skal være uafhængigt det tror
jo fuldstændig en præmis for deres arbejde
vi politisk går ind og bestemmer eller peger på at der skal arbejdes med at opgøre efterkommere og indvandrere på nogle andre måder og i længere tid tilbage
vi jo med til at tegne et billede af hvordan vores samfund er delt op sådan rent
med til at pege på at vi mener at det der kendetegner det danske samfund er den segmentering der er
måle vores befolkning op imod hinanden på baggrund af
men der er nogle politiske signaler i det her som jeg ikke bryder mig om og jeg synes jo også
er mange der ville så det bliver måske
en arbejdsgruppe under danmarks statistik eller en arbejdsgruppe som skulle komme med input ja
er der brug for noget mere nu fordi samfundet udvikler sig men at gøre det specifikt
er helt forkert og det segmenterer jo kun at vi her fra folketinget igen og igen siger til
vores nye danskere at vi ikke mener at de er en del af os
halvblods kan man sige altså hvor forældrene
de var ikke taget med i gruppen og det var jo interessant og forklaringen var at det så blev for sløret
hvis der er noget som integration vel handler om så er det da netop når man blander sig så når man
at sige noget om hvordan uddannelsesniveauet er blandt efterkommere i danmark så vil man da heller ikke se det billede som
bliver blandet sammen hen over generationerne så
passe på med at vi ikke politisk går ud og peger på hvordan vi skal dele vores befolkning op så vi kan ikke støtte
faktisk rigtig enig i at det er godt at vi har særlig registerforskningen og at vi har
det kræver nogle kategorier som vi kan gå ind og vælge imellem
ikke uenig i det jeg er bare uenig i det
den kan man sige tiltagende stigmatisering af en vis gruppe i vores samfund som vi helst vil
de tal man holder op imod hinanden og de forbehold man tager en anden kritik af efterkommerrapporten var
forældrenes socioøkonomiske status
gøre i en sociologisk metode fordi det betyder noget for resultatet så den kritik skal vi jo ikke glemme men jeg er ikke uenig i at det er godt at have tallene til rådighed jeg ser bare ikke behovet for
hensigtsmæssigt at vi bruger statistik i vores samfund og hvilke kategorier vi skal bruge men så skal det være en bred debat som indeholder alle mulige former for forskellige nedslag i den måde man kan gruppere vores samfund på
læse op hvad der står i beslutningsforslagets bemærkninger mange støder på problematikken i hverdagen det er for eksempel halalslagtede produkter i daginstitutioner tørklæder ramadan moskeer bederum osv som giver konflikter mellem børn forældre og kollegaer på arbejdspladser
er efterkommerrapporten der bliver refereret til for hvis det er det er
bestiller forskningsrapporter og metodiske rapporter hvad det er for
det har jo en betydning for udlægningen hvad det er vi spørger efter der vil jeg bare gerne have at vi er nuancerede og tager alle de forskellige baggrundsdata og variabler med som
der er jo ikke tvivl om at vi
og det er fremad man vil også se at der blandt de unge der tager en ungdomsuddannelse er flere piger af efterkommere der gør det end der er danske
også i forhold til den lange videregående uddannelse har pigerne jo overhalet de danske piger og drengene ligger på niveau
beslutningsforslaget som er grunden til at vi stemmer imod det handler simpelt hen om at vi ikke deler de antagelser der bliver gjort i bemærkningerne så en lille smule svært at stemme for et beslutningsforslag når man mener at bemærkningerne faktisk er antagelser som ikke er rigtige
er imod en arbejdsgruppe men så skal den bare være bredere i forhold til at kigge på hvad det
i danmark skal der justeres på den måde som danmarks statistik opdeler danskere på det kan da godt være men så skal det bare være en faglig vurdering som går
det handler også om at vi kigger på
selvfølgelig rigtig glade for at man viderefører langt de fleste af de rettigheder som de britiske borgere har
i forhold til deres rettigheder i danmark og muligheden for at være i danmark vi er
de kritikpunkter der har været i forhold til at danske borgere
kan tage deres dagpenge med til til england og bruge dem
at den rettighed udløber med brexit den niogtyvende marts
men men det er så lille en detalje kan man sige at det selvfølgelig ikke fraholder os fra
er det så imellem de to dele der handler om det med
vil gerne helt ned på nul kr donationer fra udlandet men at
den del der handler om at
kunne oprette flere afdelinger det
tvindlov så den del af det har vi ikke noget problem med
vi støtter et totalforbud mod anonyme donationer og det sagde jeg også sidst vi stod i salen og diskuterede det her
alle donationer der kommer til friskolerne
at man inddrager efterskolerne de frie fagskoler og privatgymnasierne i det her frihed og folkestyre krav det vi ikke støtter i det her lovforslag
lande uden for eu og eøs når
fordi vi synes at man som
gerne give sig selv at i det ligger der jo også fuld gennemsigtighed i
det så er der donerer så kunne man
i stedet indføre en regel der hedder at hvis det viser sig er nogle donationer som kommer fra organisationer eller juridiske personer eller enheder som modarbejder kan man sige
gerne at vi vender det på hovedet i stedet for som udgangspunkt at forbyde
fortsat lader det være tilladt men kunne fange de små enkelte rådne fisk i nettet som der engang imellem være når jeg siger det
de skriver i høringssvaret fra dansk friskoleforening
det virker som et stort indgreb i noget der faktisk er et ret lille problem så de små problemer skal selvfølgelig fanges men vi ser ikke nødvendigheden af den her regel det vil skabe en masse bureaukrati at skulle give nogle dispensationer når der er behov for
et udenlandsk land som ligger uden for eu faktisk kan donere nogle penge til en skole eller en bygning
kommer der en eller anden ny pædagogisk tradition fra usa som vil starte en skole i danmark
stilling til hvordan vi forholder os til det samlede lovforslag det kan vi nemlig ikke sige på nuværende
en eller anden terrororganisation lad os sige det på
kroner fra en fuldstændig legitim organisation som er demokratisk og som vil en friskole i
om antallet af kroner og øre det handler mere om at vi sikrer at de donationer der er kommer fra legitime
juridiske enheder personer eller organisationer
i givet fald ville være for lidt for jeg gentager at hvis der kommer en donation fra en udenlandsk organisation som er fuldstændig legitim hvorfor skal den
ingen mening at man ikke kan få lov til det hvis man gennemfører et gennemsigtighedsprincip
eller for demokratiet så jeg ser ikke at problemet er så stort
der har været nogle ting i pressen men jeg tror også der har været forholdsvis få ting så spørgsmålet er hvor meget vi skal lovgive ud fra nogle enkeltstående episoder som vi ville kunne fange på andre måder
et kriterie som hedder at man ikke kan modtage donationer fra stater organisationer
som tydeligt er antidemokratiske og selvfølgelig fra terrororganisationer
donere til danske friskoler men spørgsmålet er hvordan man vender
os bare sige det så kan man ikke få lov til at donere
aslan rasmussen men når der er enkelte sager og det her ikke er et kæmpestort problem er det voldsomt
skulle lave en lovgivning der forbyder på baggrund af enkelttilfælde
lovgivning hvor det er tilladt men hvor man kan fange de enkelttilfælde som der er når der er nogle og det har vi jo ikke haft mulighed for fordi der ikke har været nogen kriterier skrevet ned i forhold til hvad der har været tilladt og ikke tilladt
for at man ikke har valgt at give den et nyet navn som for eksempel hjemsendelses og selvforsørgelsesgrunduddannelse
hvis man nu havde fulgt eksemplet fra finansloven
jo enige om at iguen er en succes og derfor er vi også kun glade for at være med til at støtte en fortsættelse af den men det kunne stadig væk være interessant at kigge på hvad det frafald der så er skyldes for noget af det som jeg har talt med dansk arbejdsgiverforening om har sådan set været
er nogle der simpelt hen ikke består prøven og det er jo egentlig ikke fordi det nødvendigvis er noget som er så usædvanligt at der er nogen der ikke består en prøve efter et vist antal gange
noget af frafaldet er måske egentlig forklarligt nok
jeg støtter helt klart også en idé der kunne være at lad os prøve at få lavet en kortlægning af hvad det egentlig er der er årsagerne til
men det er en indskudt bemærkning helt overordnet støtter vi lovforslaget
de samme grunde som er blevet nævnt tidligere også
i alternativet hylder vi fuldstændig den frie bevægelighed mellem mellem schengenlandene i eu og det er jo også derfor at vi mener at vi skal bevare muligheden for
gange jeg tror ikke at vi er mange der har en interesse i at danmark skal træde ud af schengensamarbejdet
hvad det gør i forhold til de konkrete kontroller det vil sige alt det ekstra besvær og bureaukrati det medfører men noget helt andet er jo at hvis danmark ikke er med
vil der jo være en række andre ulemper ved det blandt andet at danmark ikke er med
ind og lede i forhold til grænseoverskridende kriminalitet og så videre hvis vi ikke havde mulighed for det
vi da i hvert fald i første omgang få problemer med den ulovlige migration og alvorlige kriminalitet som foregår over grænserne
af det der er interessant i forhold til beslutningsforslaget
de argumenter som dansk folkeparti kommer med i forhold til hvorfor grænsekontrollen har været en succes mellem danmark og tyskland
har nogen sammenligningstal tallene for blandt andet sigtelser før grænsekontrollen
afviste personer ved grænsen findes ikke fordi man ikke før afviste men der udviste man fra danmark men der var masser af udvisninger før
så der er ikke noget der peger på at at grænsekontrollen mellem danmark og tyskland faktisk har været
er jo også for afviste personer som er blevet afvist på grund af glemte og udløbne pas nogle af dem er eu borgere borgere som jo givetvis
har ret til at rejse ind i danmark når de har fundet deres pas
der er tre hundrede og syv og tres sigtelser for menneskesmugling under de her fem tusind sigtelser der har været siden grænsekontrollen
i sydsjællands og lolland falsters politi det slog jeg lige op er
fem og fyrre af dem sluttede uden tiltalerejsning ni og tres blev afgjort ved bøde og seks og tres sager blev afgjort ved dom
efter grænsekontrollen her blevet afgjort ved dom og så kan man spørge sig selv om
er jo én ting noget andet er hvad det koster af politiressourcer som kunne være brugt andre steder mens grænsekontrollen har stået på
og den gennemsnitlige sagsbehandlingstid fra anmeldelse til sigtelse for for eksempel tyveri er steget med en og halvfems procent
konsekvenserne af grænsekontrollen fordi de ressourcer som man tidligere brugte på responstid på sigtelser på
bliver brugt ved grænsen nu så de findes ikke mere ude i politikredsene
jeg synes at beslutningsforslagets bemærkninger er påstande
hverken her i folketingssalen eller i pressen eller andre steder men jeg kan da sige at det er et element som er vigtigt for os fordi
europæiske samarbejde og en del af det europæiske samarbejde er jo at arbejde med at vi sikrer eus ydre grænser for netop at kunne sikre den fri bevægelighed
til for at vi skulle agere parlamentarisk grundlag men vi kommer jo helt klart til at
skal til for at vi ikke trækker vores støtte til en given regering og det gælder
stilling til ja det vil det da men jeg kan simpelt hen
som vil have en afgørende betydning for
vores støtte men det er ikke et
uvæsentligt element vi mener jo grænsekontrollen
forkert beslutning men der er jo også en masse symbolpolitik i det som vi ikke bryder os om
er et ikke særlig eu venligt træk
en grænsekontrol men nej jeg vil ikke
beslutningsforslaget det at være
aktivt modarbejder vores demokrati
straffelov i det hele taget men det betyder ikke at vi skal tage statsborgerskabet fra dem og hvorfor skal vi så ikke det
man kan gøre ved individer i verden
fratage dem rettigheder og pligter og det at være statsborger i et land og høre under
klart at efter anden verdenskrig var der et behov for at se
på historien om statsløshed og det er interessant at på samme tid som fn tog fat på spørgsmålet om statsløshed efter anden verdenskrig
nogle kommunistiske medlemmer af rigsdagen som faktisk havde fremsat et privat lovforslag
fik ikke tilslutning i folketingssalen eller i rigsdagen var det jo fordi den daværende justitsminister
schimmelmann fik frakendt sit danske statsborgerskab
ville han jo blive statsløs og det ville være et ulykkeligt indgreb i et menneskes almindelige retsstilling som justitsministeren sagde dengang
en og tres nåede til enighed i fn om konventionen
danmark ikke ratificere konventionen i starten og grunden til at danmark ikke ville ratificere konventionen
frakende statsborgerskab med statsløshed til følge hvis der var grove loyalitetssvigt mod landet den del af konventionen var danmark ikke enig i fordi danmark
man på nogen måde under nogen omstændigheder skulle kunne ende i statsløshed uagtet om der havde været grove loyalitetssvigt så det var jo først i nitten syv og halvfjerds at danmark ratificerede konventionen
og det vil den jo aldrig være for historien bliver bygget på nogle af de verdenskrige nogle
ganske frygtelige begivenheder som vi har set rundtomkring i verden det anslås at der er tolv millioner statsløse rundtomkring i verden i
krænkes ifølge statsløsekonventionen
det enkelte menneskes grundlæggende menneskerettigheder så statsløsekonventionen sikrer jo ikke kun et statsborgerskab altså en en ret til nationalitet men den beskytter også den enkelte mod diskrimination og eksklusion på baggrund af køn seksualitet
det kan vi ikke bakke op om i alternativet lige meget hvor lidt sympati vi har for konkrete mennesker som har begået grumme forbrydelser