syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
at i valget mellem velfærd eller skattelettelser valgte herre jesper petersen velfærd
at sf efter valget
man har gennemført en skattepakke der giver skattelettelser og man siger nu at der er nulvækst i den offentlige sektor næste år med det resultat at kommunerne
store milliongaver hvis man kom til magten som en del af velfærdsløftet fordi man ikke ville have skattelettelser man ville have
rigtigt at konstatere at sf
jo dernede og skriver løs måske på sin twitterprofil man ved det aldrig
bekendtgjorde jo efter skatteaftalen blev indgået det var i en deadlineudsendelse at skatteaftalen betød at der blev færre penge til velfærd
alle sammen ved at når man
den risiko at der bliver færre penge til velfærd det var økonomi og indenrigsministeren der sagde det efter skatteaftalen blev indgået
når vi andre formastede os til
før valget fik vi jo at vide at det var en massakre på
dermed bringer herre jesper petersen sig det må jeg bare lige erindre ham om i modstrid
hurtigt at man giver op
har en ægte glæde over
begynder at markere sig som et mere eu skeptisk parti det synes vi er helt naturligt og det synes vi giver nogle gode perspektiver
helt sikker på hvad det konservative parti sådan rent faktisk mener
en folkeafstemning om euroen senest i december to tusind og elleve altså i løbet af det halve år i efteråret to tusind og elleve
og tolv altså nu det opfordrede han den nuværende regering til
har afstedkommet en eller anden ændring tror man nok om det med forbeholdene men alligevel ikke mere end at partiets eu ordfører har understreget at partiet stadig væk går ind for at afskaffe de fire forbehold så
være at det udvikler sig i en positiv retning
siger nogle
man overhovedet kan etablere det dernedefra
mener de konservative at danmark skal
hvis det kan lade sig gøre rent juridisk det finder regeringen jo
lade det være en del af at man på et senere tidspunkt
var jo en superhelt som
godt kunne tænke sig at pytmand kom forbi en gang imellem og sådan i forhold til de skuffede vælgere sagde pyt med det eller i forhold til forholdene i socialistisk folkeparti
en gang imellem fra tid til anden lige skal tænke den tanke at statsministeren godt kunne have behov for det og så skal jeg være
at stå bi
lige to hurtige spørgsmål mens jeg stadig har
det med dagpengene det har jo været diskuteret ganske meget her i
at statsministeren kan reflektere over dagens debat uden egentlig at komme ind på det men hun har måske været ikke fysisk men på anden måde fraværende
være med til at finde en løsning hvis vi kan blive enige om finansieringen hvor man midlertidigt forlænger dagpengeperioden fra nytår med en halv år mere ligesom vi i
en to årig dagpengeperiode eller en fire årig dagpengeperiode det er det ene spørgsmål
hvis vi kan blive enige om en finansiering her i de kommende uger og måneder i finanslovforhandlingerne være med til
en midlertidig forlængelse af dagpengeretten
ligesom vi var enige om en halv års forlængelse tilbage i foråret
indtage talerstolen og holde et lille indlæg og
der gik endnu en dag på kontoret hvor vi heller ikke fik indflydelse på regeringens politik
hvad der skulle ske hvis enhedslisten rigtig fik indflydelse
skattelettelser selv om man ville vælge velfærd før
nulvækst næste år i den offentlige sektor nu står man
et helt logisk spørgsmål om regeringsgrundlaget
der er ikke nogen på regeringsbænkene der overhovedet ænser herre
vi skal komme tilbage til det ved passende lejlighed
at man får lyst til at tale om eu selvfølgelig fordi statsministeren skal til et vigtigt møde om budgettet jeg havde også som forberedelse til egentlig tænkt at det
vigtigt at spørge statsministeren om hjemmeservice fordi i fair løsning som statsministeren gik til valg på
ind for at hjemmeservice skulle blive og skulle udvides endda også til børnefamilierne
man lavet en finanslov for næste år hvor man afskaffer hjemmeservice
de pensionister som som får del i hjemmeserviceordningen i dag
fristende at spørge statsministeren om det
alligevel landet på efter at have tænkt over det de seneste timer at jeg gerne vil følge op på diskussionen om
jeg synes alligevel at der er noget så principielt skelsættende i det der er sket omkring sas
sas har stået i en meget vanskelig økonomisk situation
at efter at staten for bare et par år siden
det åbenbart ikke lykkedes for selskabets ledelse at få styr på tingene økonomien er stadig væk dårlig der skulle derfor ske noget
direktionen i sas så skal prøve at udmønte den her nye kurs
sas der går forhandlinger i gang med personaleorganisationerne i
som jo nok må siges at føle at de er trængt op mod en væg fordi de får at vide
ikke siger ja og skriver under nærmest i et mørkt lokale bare på den stiplede linje så går selskabet konkurs
på københavns universitet i arbejdsmarkedsforhold har gjort sig til talsmand for nemlig at det der er foregået her er meget usædvanligt
at det som han siger er en grundlæggende regel
overenskomstforhandlinger er noget arbejdsmarkedets parter klarer selv det bygger på et princip om autonomi til parterne i processen så det er stærkt usædvanligt
om det her er et kursskifte for socialdemokraterne
nogle synspunkter osv men selve forhandlingerne var noget der foregik mellem to parter en arbejdsgiverside og en lønmodtagerside det var
skulle blande sig i hvis det er som det er i sas at det er meget vanskeligt med økonomien må de ansatte
kan ske nogle ting men de bruger jo så deres forhandlingskraft til at opnå nogle andre indrømmelser
at det er meget usædvanligt at en minister på den her måde så direkte intervenerer i sådan en forhandlingsproces
to tusind og tolv men vi har også en stor publikation
der fortæller om hvordan staten udøver sit ejerskab af de her selskaber er statsministeren enig med mig i
i tråd med de vejledninger som fremgår af det der hedder statslige aktieselskaber tilsyn
problemer så har statsministeren nu accepteret at ministrene går direkte ind og blander sig i forholdene inde i selskabet normalt er det jo sådan at det staten gør som aktionær
bestyrelse som så ansætter en direktion
har den daglige drift af selskabet her handler det om at aktionæren gå ind direkte i selve processen
også enig med mig i at det er det blandt andet fordi det heller ikke er i tråd med de vejledninger der fremgår af den publikation der handler om hvordan staten skal udøve sit ejerskab
en daglang debat her i salen hvor vi for alvor kan diskutere eus udvikling
side at det er fuldstændig forkasteligt at vi ikke her i folketingssalen har en grundig debat om de ting inden statsministeren på topmøder debatterer de her ting med de andre statsledere derfor har vi forsøgt at få sådan en forespørgselsdebat det vi så har kunnet få på grund af folketingets
vi da glade for når vi nu ikke kan få det andet er så en hasteforespørgsel hvor taletiderne er yderst begrænsede og hvor det hele skal være overstået på to timer men vi må jo være nøjsomme folk vi må tage det vi kan få og når vi ikke kan få en ordentlig tilbundsgående debat
af længere varighed ja så må vi jo få sådan en hasteforespørgselsdebat hvor vi så dog i det mindste kan debattere nogle af de hovedpunkter som gør sig gældende i eu samarbejdet netop nu og det rykker det går stærkt
skal danmark deltage skal danmark ikke deltage hvad bliver betingelserne
de ting den danske befolkning selvfølgelig kigger på og vurderer og ønsker medindflydelse på
besvarelsen jo rejste flere spørgsmål
jeg bare lige indledningsvis sige at jeg har været medlem af folketinget i atten år og jeg tror
af de her år hvor vi har haft store vigtige eu
topmøder har folketinget forud for de topmøder haft anledning til at have en grundig debat her i folketingssalen om hvad der sker i eu når vi rejste en forespørgsel
statsministeren tilbage i oktober måned om et eu i flere hastigheder
det med udgangspunkt i at statsministeren selv brugte betegnelsen at nu så man et eu
illustrerer så også at det her med en bankunion et banktilsyn
en del af eurolandenes svar på den økonomiske krise de står i og
i flere hastigheder det er jo sådan udgangspunktet er og derfor var det også et naturligt udgangspunkt
nu har vi så den her meget korte debat
er fint i forhold til en normal forespørgselsdebat
er man lidt historieløs i forhold til hvordan folketinget
det statsministeren skal til eu topmøde
står i en meget vanskelig situation at de har fået etableret sig en fælles valuta
etableret den ramme omkring valutaen som er nødvendig for at den bliver levedygtig det burde man selvfølgelig have taget tiltag til da man skabte euroen det gjorde man ikke tværtimod
efterhånden som europroblemerne ville vise sig
kæmpe økonomisk krise i sydeuropa og så videre og
en langt stærkere fælles økonomisk koordinering herunder jo altså det der er på vej nu med en egentlig
sikre den valuta de har valgt
men må jeg ikke bare minde om at i
september måned to tusind valgte den danske befolkning på et spørgsmål et flertal herinde havde stillet den danske befolkning
vi skulle gå med i euroen at svare nej tak men svare at
beholde vores egen valuta det binder altså det her folketing i den praktiske virkelighed
det er det luskeri som jeg synes er trist i eu debatten det er
en åben og frejdig eu debat hvor man kan mene det ene man kan mene det andet men det skal være den åbne dørs politik
fordøren man skal turde sige hvad man mener en ting vi ikke fik at vide af statsministeren under besvarelsen her for et øjeblik siden
regeringen mener at eurolandene må gøre et eller andet
indflydelse søge deltagelse i det her eller skal danmark i respekt for folkeafstemningen i september to tusind sige det er de andre der kører med det danmark ønsker ikke
banktilsyn jeg synes at vi har brug for den folkelige del af eu debatten jeg
at vi har brug for at tale rent ud af posen og derfor vil jeg også
vi skal være med så tæt på kernen som overhovedet muligt så bør danmark egentlig også etablere det system at
forskellige måder man forsøger at tackle tingene på men
mener at vi skal gå så langt som overhovedet muligt og de andre etablerer et sådant system skal danmark så være med i det forstået på den måde at man så fra frankfurt kan
krone og ikke har euro men det er altså situationen så laver eurolandene noget der er nødvendigt
dem for at få deres valuta til at fungere hvis de nu laver et banktilsyn der betyder at man fra centralt hold uanset om det i frankfurt eller paris
beslutte at lukke en bank mener fru lykke friis og
et system bør danmark tilslutte sig
hånd i hånd se en del af det man arbejder med er jo at man også laver et system for afvikling af nødlidende banker
et af de helt centrale elementer i hele den opbygning af det her nye system
en bankunion nemlig at rettigheder og pligter også følges ad på den måde
at det er danske bankkunder der skal finansiere oprydningen efter nødlidende sydeuropæiske banker det er systemet så kan man jo sige at
er en dansk bank der går ned så er det jo også det her system og
om en fælles fond i
sådan er det og det er jo dejligt at få konstateret at at når der har været rokader og ting og
at danmark skal være med i den bankunion som eurolandene etablerer af hensyn til deres fælles valuta
så ikke at det er rimeligt at det er befolkningen der afgør spørgsmålet
ud fra en definition af § tyve i grundloven
som ikkeeuroland skal være med i en bankunion
og højere renter fordi de danske banker bliver omfattet af en
nødlidende banker eller rydde op efter nødlidende banker i sydeuropa
man skal lave et system for afvikling af nødlidende banker med en fælles bankafviklingsfond hvis finansiering påhviler de banker som er underlagt det fælles banktilsyn
det gør de fra bankkunderne så den regning som
finansiere oprydningen efter det sydeuropæiske økonomiske morads
virkeligheden enden på det sfs ordfører her står og siger så spørger jeg bare helt stilfærdigt hvis vi skal involvere
bør det så ikke være befolkningen der træffer afgørelsen og siger
noget spørger man befolkningen om at det er den danske
da det kunne være rigtig interessant hvis herre lars barfoed ville fortælle hvad
historisk på alt hvad der er kommet fra eu
ikke overlade flere beføjelser til eu eller at
huske et konservativt parti der har ment at de danske forbehold skulle væk
at det når vi kigger fremad så er med en vis sund skepsis
hvor regeringen og partiet venstre er uenige om det man nu står over for
så tæt på kernen som muligt det er det man tager udgangspunkt i
om hvordan vejen dertil ser ud
ud over at fru lykke friis på venstres vegne
euroforbeholdet jeg synes der tegner sig
der er nogle partier herinde der
forsøger at bringe danmark i den situation at vi agerer fuldstændig som om vi var et euroland den eneste forskel er at vores vores mønter og sedler ikke hedder euro men
den følger jo kursen på euro
til den økonomiske del koordinering og central styring
der er behov for at vi her i folketingssalen diskuterer
at der har været ganske mange der har bedt om ordet undervejs men på grund af de taletidsregler der er
været afskåret fra at deltage i i denne debat under den her hasteforespørgsel der er kun
bare at der har været en masse medlemmer her i folketinget som har ønsket
del i den her debat men ikke haft mulighed for det og det illustrerer for mig at vi burde have haft en egentlig forespørgselsdebat hvor vi
det skal selvfølgelig ikke betyde at jeg ikke samtidig alligevel takker for den debat der har været
syntes illustrerede nogle nogle ting nemlig for det første at
noget af en strudsepolitik over det regeringen foretager sig
vedtagelse som nu bliver vedtaget i morgen
ja det er nok heller ikke særlig skelsættende men har det gjort os klogere på
områder nej det det har det ikke selv om vi har forsøgt
afæske netop det under debatten statsministeren sagde ved sin tiltræden
at hun ville være statsminister for alle danskere eller hun sagde for hele danmark
det var godt sagt og jeg tænkte det lover godt og måske specielt i forhold til vores eu debat som jo tit har været delt op mellem på den ene side
nejpartierne jeg må desværre konstatere at under
udtrykket det japolitiske flertal altså at
på trods af det hun havde som udgangspunkt
man kan jo næsten forstå at dem hun vil drøfte køreplan
får man eu politikken tilbage til det vi har kendt ikke til noget udfordrende nyt i forhold til at
hvad vi vil bredt set her i danmark med eu politikken
debatten og sandsynligvis også
omvendt at alle bør inddrages i diskussionen om eu politikken at eu politikken er så vigtig at det bør være en folkelig debat der rækker videre ud også ud over det her hus og at det resultat der kommer også
en bankunion og et banktilsyn er et resultat der bør forelægges danskerne i form af en folkeafstemning for det er jo det der i
ultimativt sikrer at det er danskerne der træffer beslutningen om danmarks placering
i landet og hvis regeringen er nået til den erkendelse
med finansloven for to tusind og tretten afskaffet ordninger som skabte job altså hvis vi tænker på
regeringen nedlagt den ordning som pensionisterne jo kunne få glæde af
lille tilskud og så til gengæld ansætte nogle folk til
diskuteret boligjobfradragsordningen meget
hvad er den bagvedliggende grund til at man for seksten dage siden nedlagde
man ellers i alle sine egne publikationer jo ikke bare før valget men også efter valget
den skulle udvides altså hvorfor nedlagde man
starter med at gå et par skridt tilbage og så siger man ups det var da en fejl nu må vi hellere finde en eller anden metode til at komme et par skridt frem igen det kunne måske være formålstjenligt at
at gøre med en ordning som nogle pensionister kunne drage fordel af i en tid hvor kommunerne jo ikke er de mest large i forhold til
det var måske også en lille ventil de ældre havde her
penge på en anden måde end regeringen ønskede det ved statsministeren udmærket godt
den finanslovaftale der blev lavet i efteråret
var blevet regering der skriver man
blive genåbnet for tilgangen til den tidligere hjemmeserviceordning som giver pensionister
for tilskud til rengøring i hjemmet det skriver man i
man laver for to tusind og tolv så laver man en ny aftale for to tusind og tretten
jobskabelsen hvorfor afskaffer man så
seksten dage siden en hjemmeserviceordning til pensionisterne
finanslovforslag for to tusind og elleve som socialdemokraterne og sf stillede i fællesskab og hvor statsministeren var formand for
en hjemmeserviceordning som man nu har afskaffet
nu talte statsministeren i går på sit pressemøde om at skabe nye job hvorfor er man så startet med
vi har hele tiden haft den holdning at folketinget bør
vi får der foregår nogle ting ude
i det europæiske landskab som er meget interessante for danmark der foregår en diskussion i england i forhold til
tilknytning til et eu samarbejde hvor nogle lande
frankrig af hensyn til euroen ønsker et meget stærkere integreret samarbejde specielt om det økonomiske for at redde euroen englænderne vil øjensynlig en
form for mere fleksibelt samarbejde hvor de kan have en løsere tilknytning i en eller anden sammenhæng det
også den britiske premierminister david camerons
tale i morgen i rotterdam i
holland om lige præcis de her spørgsmål
der foregår derude er som gør det utrolig interessant
analysere hvor danmark så bør placere sig i forhold
til hele den her udvikling og den diskussion
statsministerens gøren og laden i forhold til de her spørgsmål og en af
tilbage kan man vel nærmest sige til europakollegiet i brügge hvor statsministeren med meget meget stor begejstring holdt en tale og fik
i sit liv jeg må sige
mulighed for at forandre de ting
statsministerens bedste tid havde været tiden på kollegiet
i brügge det falder jo fint i tråd med statsministerens forsikringer i starten af sidste år om at statsministeren er
det første der kommer statsministeren i hu er nok det europæiske
at statsministeren dér gjorde det klart at det nok var udtryk for
se det er jo lige præcis kernen af det som vi også skal forholde os til i danmark i forhold til det jeg startede med
med den britiske premierminister david cameron og
spidsen og den tale der kommer i morgen vi glæder os meget til debatten
professor peter nedergaard havde i
børsen tilbage i september sidste år
aldrig kan være et mål i sig selv
hvad er egentlig målet med eu samarbejdet er målet med eu samarbejdet at have et samarbejde der bygger på så
hvis man lige træder et skridt tilbage fra den der daglige trummerum
egentlig er vi vil være en del af hvad det
er det en verden der bygger på demokrati det er en verden der bygger på folkestyre
i så høj grad som overhovedet muligt
bredt folkeligt mandat hvis man har det udgangspunkt
skal hvile på et bredt folkeligt mandat
er noget med at man skal overtale folket til at gå med ud fra at alternativet er meget værre så nu må
hvis man ønsker rigtig mange medlemmer i eu det har man jo ønsket man har ønsket en udvidelse af eu der tager stadig flere lande med i eu samarbejdet er logikken jo også
bliver nødt til at respektere at der er ting
ikke kan være fælles om hvor landene ønsker
håndhæve national suverænitet derfor må jeg bare anfægte
have fleksibel integration fordi det gør at landene samarbejder mest muligt om det der er bred folkelig opbakning til det betyder selvfølgelig
også i modsætning til det statsministeren ønsker et opgør med romtraktatens tanker om en stadig snævrere union som involverer alle
er en midlertidig placering for danmark
permanent situation for os handler det
om at man opbygger et mangfoldighedernes europa et europa hvor der er plads til befolkningernes forskellighed
det hele på stadig flere områder det er i virkeligheden at tage hensyn til det demokratiske i
det demokratiske i eu det er også det
vi nu har en historisk mulighed for
muligvis indenrigspolitiske taktiske
ting i forhold til at komme op imod et ukip der bliver stadig større og så videre
så gør det englænderne gør at danmark får nogle nye muligheder hvis vi vil
det ensrettede europa vi vil hellere et europa hvor landene bevarer national selvstændighed end et tysk fransk baseret der i højere og højere grad bliver nødt til
centralisere beslutningsprocesserne for at redde euroen vi får nogle valgmuligheder
og vi håber selvfølgelig at vi vælger den engelske kurs jeg
forslag til vedtagelse på vegne af dansk folkeparti og liberal alliance
folketinget pålægger regeringen at respektere danskernes nej til euroen
tilbagerulle aftaler der ikke lever op til
når det er fra lande med et markant lavere lønniveau end det danske fordi det medfører en meget stor risiko for løndumping i danmark vi ser
for mange danske arbejdere er at de presser lønningerne nedad hvis ikke de direkte
job der mener vi da at vi bør have
muligheder for at regulere selv
første formål her er jo at få igangsat den proces som man også
vi anerkender jo at når vi ønsker at det her skal hvile på en bred folkelig opbakning så handler det mest af alt om at man er villig til at igangsætte en proces hvor man respekterer at
en indholdsmæssig debat om hvad vi skal være en del af og hvad den proces så ender med er jo et åbent spørgsmål der vil vi selvfølgelig blande os alt hvad vi kan ligesom jeg ved at andre vil
og så må den jo ende der hvor den skal ende forhåbentlig også med folkeafstemning hvor danskerne kan
det betød at vi så kunne føre vores egen selvstændige udlændingepolitik da vi så i to tusind og
det for os drejer sig om er punkt en at få igangsat en proces hvor man respekterer at vi skal have et europa hvor landenes medlemskab af eu bygger meget mere på folkelig opbakning på det befolkningerne vil punkt to
punkt tre så må det meget gerne ende med en folkeafstemning og der kan alle jo byde ind med de forskellige ting de ønsker og
problemerne med løndumping og det er en af de ting vi ønsker at få mere national suverænitet
vores regler bliver trådt under fode der håber vi da først og fremmest hvis
at vi nu skal have en proces ligesom man har det i england hvor man område for område diskuterer
man ønsker at være medlem af og hvor det er man ønsker at genvinde national suverænitet hvis
indholdsmæssig diskussion om de enkelte områder som også herre per clausen her nævner det vil gøre at man vil få dage hvor man kun diskuterer det og finder ud af hvad i dansk interesse der
som vi håber kan komme til folkeafstemning til sidst det ville jo være en måde at prøve at demokratisere det her på en måde at sikre at folk kan engagere sig med nytte i stedet for linjen der bare hedder vi skal alle sammen være med i det hele til sidst
været brugt som påskud
sikre at man kan sælge varerne til hinanden
per clausen og andre til en indholdsmæssig debat om de enkelte områder for at finde ud af
det bedste for danmark spørgsmålet her i dag
til at igangsætte processen ligesom i england
her i danmark for at demokratisere processen
at man også respekterer at det skal hvile på et folkeligt mandat
nødt til at hvile på hvad befolkningerne synes det er relevant at samarbejde om og hvis man har som mål at
samarbejde kun må være den sidste udvej så respekterer man ikke at det skal hvile på det der er bred folkelig opbakning
acceptere det
og respekterer at der også kan være andre lande hvor befolkningerne altså vil noget noget andet end end vi vil
vælge at sige at landene samarbejder mere fleksibelt om det deres befolkninger
måske som fru lykke friis var inde på ville være nogle
fornægter vi når vi selv egentlig var bannerførere for det
kan klare sig alene og at
i det gamle triste spor hvor man
pådutte hinanden etiketter om at enten
man imod det hele nu havde vi endelig lige fået en indholdsmæssig debat der gik på hvordan danmark skal forholde sig til et fleksibelt
et integreret samarbejde hen
hvis det er sådan at danmark har tiltrådt nogle ting i dag som der måske er meget stærk folkelig modvilje imod skal man så ikke kunne diskutere det i et frit samfund
kan klare os selv i en globaliseret verden
nu er nogen der bare vil melde danmark ud af eu og have danmark til at stå helt alene tænk det var præcis det vi fik at vide i to tusind da vi stemte om euroen da fik vi jo også at vide
vi stemte ja til euroen det sagde socialdemokraterne
til maastrichttraktaten inklusive de fire forbehold det giver jo anledning til den tro at
mener at et fleksibelt samarbejde
at vi ville være med på nogle betingelser som var anderledes end andre landes
terminologi kun en sidste udvej
egentlig også i udgangspunktet en god idé i forhold til at sikre at landene er fælles om det de hver især ønsker
samarbejde er godt
i vedtagelse som vi står med i dag fra
få unionen igennem med nogle forbehold men sf kom fra nejsiden sf kom med det udgangspunkt at man ikke ønskede unionen
acceptere unionen hvis man kunne få det mere fleksibelt altså
det så ikke dermed sagt at man ser positivt på fleksibelt samarbejde
det naturligt her ved af debatten at bede statsministeren om at komme med en
bekræftelse af at der
hvornår statsminsteren påregner at sende danskerne til stemmeurnerne i forhold til de to
så kommer der det han sagde ja til spørgsmålet kan statsministeren give den samme klare besked i dag
agter at lade den her regering sidde nogenlunde valgperioden ud
det er ikke sådan men det er da nyttigt for den danske befolkning
hvad regeringen sigter på og om vi skal tage det
arbejdere dagligdagen for danske arbejdere er at de har valget mellem enten at gå
ned i løn eller miste deres arbejde
både i forhold til østudvidelsen
østarbejdere vi har efterfølgende diskuteret det her i folketingssalen
har taget med i debatten her i dag
at man i eu bør have mulighed for som nationalstat som land
imod det her løntrykkeri statsministeren og regeringen har ikke ønsket
løfte en finger i eu for at ændre reglerne så danmark får den mulighed at høre statsministeren
for et øjeblik siden stå heroppe og sige det
det det synes jeg er helt utroligt
den debat vi ellers har her det er da netop dansk
vi skal ændre reglerne så vi har mulighed for
imod det her løntrykkeri men regeringen løfter ikke en finger i eu for at få de regler
jeg egentlig planlagt at sige tak for debatten i dag
jeg synes på mange måder at store dele af debatten har været positiv i den forstand at vi faktisk er rykket et skridt videre
af eu samarbejdet diskutere
for et samarbejde vi ønsker danmark skal tage del i hvad er det for nogle områder vi mener vi skal miste selvbestemmelsesretten på og hvad er det for nogle områder vi skal fastholde som
var forkert det ønsker vi at diskutere igen eller er der områder hvor vi ønsker at overdrage mere suverænitet
gjort det i dag den indholdsmæssige diskussion
jeg synes faktisk at det der er det lille lyspunkt i debatten her i dag
næsten alle accepterer at nu diskuterer vi et mere fleksibelt europæisk samarbejde vi kan bruge forskellige ord om det men alle har i
forstand accepteret at nu taler vi om et mere fleksibelt samarbejde som noget mere blivende indtil nu har det jo været romtraktatens ord om at en stadig snævrere union betyder at vi alle ender det samme sted
fjerne forbeholdene igen kommer det selvfølgelig
selvfølgelig stadig væk lidt i debatten
jeg spurgte den radikale ordfører og statsministeren er ikke helt klar i forhold til tidspunktet for
landet i holland men under alle omstændigheder
i morgen han kommer med den store
eu tale der jo ligesom har været
placere sig vi har med den her
forespørgselsdebat ønsket at
markere at vi mener at danmark bør følge
jo en vej der drejer sig om område for område at diskutere
i landet selv hvad det er man ønsker
være en del af mundende ud i en diskussion i eu kredsen af hvordan
folkelig opbakning som overhovedet muligt
er en revitalisering af demokratiet det er en revitalisering af folkestyret vi taler om
er et forsøg på at bringe eu til at blive et folkeligt projekt noget som folk kan bakke op om fordi landene er med i de dele af eu samarbejdet som landenes befolkninger bakker op om og er tilhængere af i stedet for det modsatte
der var nogle partier her i folketinget der ønskede at man nu skulle åbne op for den frie bevægelighed og arbejdskraft fra de østeuropæiske lande sagde vi det duer ikke det er alt for tidligt
de er ikke parate endnu deres lønniveauer bliver nødt til at komme op på et højere niveau før de får fuld adgang til det danske arbejdsmarked
i folketinget der alligevel imod vores anbefaling ønskede at åbne op for den her arbejdskraft vi siger
når lønforskellene er for store mellem forskellige lande i eu så nytter det ikke noget at
den her mulighed for at vandre og dermed være løntrykker
mange mennesker i det land hvor lønnen er meget lav en motivation til at søge hen til det land hvor lønnen er markant højere og underbyde sig selv om de underbyder sig lønmæssigt vil de jo stadig væk få meget mere ud af det end i deres hjemland mens det lands
her unfair løndumping
er det forslag som vi synes regeringen bør tage med til bruxelles det er en af de ting som vi gerne
mere fleksibelt europæisk samarbejde hvor man kan
tværtimod vil danskeren ofte kræve en højere løn
der er det typisk ekspertisen og kvaliteten af arbejdet der er afgørende for at man alligevel vælger danskeren det der er problemet når andre kommer til danmark er at det vi meget tit ser
byder sig helt ned på overenskomstniveau
måske også deltager illegale arbejdsmarked dermed forringer man den danske arbejders stilling
vi har begæret den her forespørgsel fra dansk
fordi det har meget stor betydning ikke bare for det grønlandske samfund som forhåbentlig kan
men også for danmark der er jo en masse sammenfaldende interesser
det kan være på det sikkerhedspolitiske område hvor der selvfølgelig er store interesser på spil i hele det arktiske område
kinesere interesserer sig for grønland
selvfølgelig have stor indflydelse på hvordan tingene udvikler sig i det grønlandske område det er danmark der har
det er danmark der har ansvaret og betaler for det
stor interesse for danmark når vi kommer ind på land i grønland
fem tusind kinesere på sydgrønland i forbindelse med forskellige storskalaprojekter
det er ikke uinteressant hvordan det påvirker
til de ting danmark har ansvaret for
hvis der er arbejdsulykker hvis der er miljøforurening den type ting
vil man nok forvente at danmark er stærkt engageret i det
er helt naturligt at danmark er stærkt engageret i det derfor er der en lang række spørgsmål der er interessante at rejse og derfor var det overraskende
som folketinget ikke længere kan få svar på dermed indikerer statsministeren en praksisændring fra
interessant og så forsøgte ministrene efter bedste evne at svare den praksisændring bryder vi os ikke om vi synes folketinget bør kunne få svar på de spørgsmål vi stiller
rejst den her forespørgsel for at få statsministerens forklaring på det brev af otteogtyvende januar hun har sendt til folketingets formand
ændring så hun og regeringens ministre ikke længere føler sig forpligtet til at svare på folketingets spørgsmål
det statsministeren forsøger her med det brev hun sender til folketingets formand i sidste uge om at der er nogle ting omkring grønland som regeringen fremover ikke vil besvare spørgsmål om
er udtryk for en ny praksis til det må man jo svare meget
klart ja det er det hvis vi kigger tilbage og ser på hvad folketingsmedlemmer har interesseret sig for
om vi har kaldt det selvstyre eller hjemmestyre
det så ja der er tale om en ny praksis skal folketinget finde sig i det skal folketinget finde sig i at man her flytter kompetencen flytter
overvejelserne om hvad der er relevant for folketinget at vide noget om fra folketinget til regeringen skal vi acceptere at det er regeringen der
det her er et område hvor i ikke skal forvente at få svar selv om i stiller spørgsmål eller er det op til folketinget selv at vurdere hvad vi synes er interessant at stille regeringens ministre spørgsmål om
en råstofudvinding på grønland vil
at det kan vi ikke få svar på er da en noget arrogant indstilling
også spørge hvorfor i alverden danmark skal have en rigsombudsmand nu en rigsombudskvinde på på grønland
og regeringens forlængede arm i
at kunne tilvejebringe oplysninger om hvad der sker på grønland som man
folketinget med og som kan være en del af vores viden om hvad man bør gøre fra dansk side i forskellige sammenhænge hvordan man kan bistå hvordan man kan hjælpe med en god grønlandsk udvikling fremover det andet store spørgsmål er
statsministeren skriver jo så i brevet til folketingets formand at der hvor danmark ikke har en retlig interesse i at få spørgsmålene besvaret mener man så ikke at man skal besvare
forsøger statsministeren så at afgrænse det til at sige
tænk hvis statsministeren kommer i næste uge og siger jo vi udvider også
områder af verden hvad er det så i
statsministeren siger så siger statsministeren at der hvor danmark ikke har en særskilt retlig interesse skal folketinget ikke længere kunne stille spørgsmål med forventning om
om alt hvad der foregår rundt i verden som har
det partis interesse som stiller spørgsmålene det skal da besvares
derfor er det da oplagt at det der skete i sidste uge er et forsøg på at undgå en indholdsmæssig debat om nogle ting der sker på grønland men som den danske befolkning
blandt andet et forsøg på at undgå en debat om hvad det er for nogle lønniveauer der kommer til at gælde hvis der er fem tusind kinesere på grønland som muligvis kan
vil vi opfordre til at man kommer tilbage på sporet til den praksis der gjaldt før i sidste uge og derfor vil jeg
er jo et princip
et forsøg på at brede et nyt princip ud som jo er uvist hvordan statsministeren
klar over hvad det er for fem spørgsmål der er udgangspunktet for statsministerens brev i sidste uge problemet er at statsministeren forholder sig til noget rent principielt og laver en ny
hvornår det er folketinget og hvornår det er regeringen der definerer om det er relevant for
jeg forstår ikke hvis enhedslisten er kommet
jeg tror ikke det var sket før regeringsskiftet i to tusind og elleve at man i virkeligheden på den måde er med til at afskære folketingets medlemmer
det er jo noget af den bekymring som lo forbundene i norden har udtrykt at man kan aflønne dem på vilkår der er så diametralt forskellige fra det vi ellers oplever i norden og i grønland
det grønlandske samfund altså simpelt
der kan smitte af på de steder hvor danmark har kompetencen
jo derfor vi gerne vil have en indholdsmæssig debat
er de der mærkelige grænser som statsministeren forsøger at trække
sund interesse og i håbet om at det grønlandske samfund
i forhold til en mængde områder vi var ikke tilhængere af selvstyreloven i to tusind og ni af de årsager som er klart beskrevet i vores betænkningsbidrag vi var det parti der leverede en fem seks siders fyldig
forklaring på hvorfor vi sagde nej til selvstyreloven så må vi også bede om at man fra grønlandsk side respekterer det danske parlament og at danmark altså
vi skal faktisk vedtage en særlov her i folketinget for at storskalaloven kan blive til noget og derfor synes jeg da det er helt oplagt at vi kan diskutere forholdene frit og ikke med den mystiske grænsedragning som statsministeren forsøger at lægge ind over hvad vi må spørge om og hvad vi ikke må spørge
usa i spanien og i grækenland i forbindelse med krisen og jeg må sige at jeg
oplevet at få den besked at det er
kan klare via en videokonference med græske parlamentarikere når vi har spørgsmål om hvordan tingene udvikler sig i grækenland
som via vores ambassadesystem vores repræsentationer i udlandet indhenter de fornødne oplysninger og servicerer folketingsmedlemmer med det
man så en praksis der hedder at hvis vi har
se at få etableret en videokonference med parlamentarikere på grønland
heller ikke de områder der har været hjemtaget til grønland på
et synspunkt som det der nu gøres gældende er ting som man ikke må stille regeringen spørgsmål
som vi kan diskutere med den danske befolkning vi taler jo om at vi stiller spørgsmål om helt faktuelle forhold som man så kan bruge rigsombudskvinden er det jo på grønland
med at indhente oplysninger om hvad er det man er så bange
medlemmer der alene er bundet af
enhver tid siddende regering og dens ministre
gøre hvad den kan for at være behjælpelig med et svar
at svare på men det nye her er den nye praksis er at man tager et helt område ud og siger at
folketingsmedlemmer det er skelsættende
er det radikale venstre virkelig med den historie det radikale venstre har i forhold til parlamentarismen i det her land af den overbevisning
folketingets medlemmer der selv vurderer hvad
der er et område som man ikke kan stille spørgsmål inden for man kan
svarer at der er noget tvivl om rækkevidden af regeringens af statsministerens brev
skal tage den diskussion om at finde den her afgrænsning
jeg tror at folketinget bliver nødt til at forholde sig til om man vil acceptere
den storskalalov
klar overbevisning om at storskalaloven som den er nu vil give forringede vilkår og give mulighed for at man faktisk kan fastsætte nogle helt urimelige
bruger betegnelsen at det er social dumping og
i andre sammenhænge siger skal bekæmpes så
enhedslisten enige i at som storskalaloven ligger
som regeringspartierne har argumenteret for
at undgå en debat om under henvisning til det grønlandske selvstyre så jeg synes at det da altid er noget at vi kan få det ud af debatten at vi så må kunne få den indholdsmæssige debat om storskalaloven og hvad den risikerer
en grønlandsk repræsentant stille sig op på talerstolen med budskabet send flere penge
vi skal gentænke vores roller det er det fru sara olsvig siger fra talerstolen skal gentænke vores roller efter selvstyret hvorledes vil fru sara olsvig så gentænke sin rolle hvordan vil de grønlandske repræsentanter her i folketinget så
jo haft en situation tidligere hvor de grønlandske repræsentanter var udslagsgivende
noget fremover eller vil man så afstå fra at være udslagsgivende her i folketinget i respekt for at
skal agere fremadrettet og skal det i givet
hvor man bare spørger hvorfor i alverden kommer danmark ikke
nogle flere penge så vi kan få højnet standarden
vil vi fremover se grønlandske repræsentanter her i folketinget være udslagsgivende i forhold til rent danske forhold
det med at vi skal nytænke vores roller i og med at danske politikere skal blande sig mindre i
som statsministeren jo nu gør sig skyldig i i forhold til hvornår man vil svare på spørgsmål
der står at ethvert medlem af folketinget kan med dettes samtykke bringe ethvert offentligt anliggende under forhandling og derom æske ministrenes forklaring og så har vi en forretningsorden der beskriver hvordan det udmøntes i praksis der står bla at
her er jo at man tager et helt sagsområde ud og
de her små bøger der i virkeligheden beskriver hvordan folketinget arbejder
spørge statsministeren om hun havde gjort sig den ulejlighed
inden hun sendte brevet til folketingets formand i sidste uge
den ændring der finder sted her kan rummes inden for de her
spørgsmål blandt andet om grønlandske børns vilkår i grønland og fået svar fra den daværende statsminister
det var under grønlands hjemmestyre
vi er inde på et område der handler om hvorvidt det er folketinget og folketingets medlemmer selv der definerer hvad der er interessant for os
derfor selvfølgelig kan stille statsministeren og regeringens ministre spørgsmål
vi vil acceptere at det er regeringen fremover
jeg sagde i en af mine korte bemærkninger her mod slutningen af debatten at jeg
godt være statsministeren synes at det da var et latterligt spørgsmål men sagen er bare at udgangspunktet for grundloven
at det er folketingets medlemmer
kan æske ministrenes forklaring som der står i grundlovens § tre og halvtreds udgangspunktet i grundloven er at det er uomtvisteligt at det er folketingets medlemmer som kan sætte ethvert emne offentligt emne til debat og bede om
det er så konkret udmøntet i folketingets forretningsorden og der står i § tyve hvordan man stiller spørgsmål til ministre og der står så hvordan en minister
man ikke vil svare der står intet i forretningsordenen om at en regering forlods kan tage et område ud og sige
det er derfor det her er så skelsættende det er derfor det er en praksisændring der virkelig vil noget og det er derfor det er vigtigt at folketinget forholder sig til om vi vil acceptere den her glidning af kompetence fra folketinget til regeringen
om det her kan give problemer i forhold til folketingets forretningsorden og
for at rumme det regeringen vil her og så må vi jo se om der er et flertal herinde der ønsker det
blev grønlands politik at man vil forlade rigsfællesskabet
den måde tingene kan tilrettelægges på i årene fremover indtil den dag man så forlader rigsfællesskabet
og det er det der gør at vi har en samhørighed der også gør at for eksempel danske skatteydere helt naturligt betaler blandt andet
til grønlandske forhold det er jo fordi vi har et rigsfællesskab hvor vi er fælles om tingene og hvor vi hjælper hinanden
det grønlandske samfund så gør vi det
rigsfællesskabet understøtter hinanden der er vi et fællesskab der hjælper hinanden og vi anerkender
godt på grønland hvis man fra grønlandsk side siger at målet
er rigsfællesskabet det er ikke højt prioriteret målet er at komme ud af rigsfællesskabet så er det sværere at forklare danske skatteydere at man skal hive tre
milliard kroner op af lommen hvert år spare på andre områder i danmark for
bare den sammenhæng som jeg synes er meget naturlig
sige at jeg synes at for hver gang vi har sådan
positiv udvikling i debatten altså
stak hovedet i busken og helst ville undgå enhver debat om de vilkår
indeholdt i storskalaloven og de konsekvenser der efterfølgende kan blive
fordi det var rent grønlandske forhold det ville man slet ikke drøfte her i i folketingssalen vi stod altså med et udgangspunkt hvor det var endog meget svært at få en
åben debat her i folketinget om de her forhold i en
side sammen med andre gode kræfter
legitim altså en debat
selvfølgelig godt kan tage en debat om hvad der foregår i grønland og hvilke konsekvenser der kan komme ud af storskalaloven
en lang række samråd i folketinget og vi har gjort det i form af en hasteforespørgsel
for et par onsdage siden og nu altså i forbindelse med en forespørgselsdebat i dag senere kommer der et beslutningsforslag som mere konkret definerer hvordan vi synes man kan gribe arbejdet an med at sikre at der også kommer danske investeringsinteresser
i forbindelse med udvindingen af råstoffer så vi får en lang række debatter og vi kan jo konstatere at for hver gang vi har en debat så rykker vi tingene lidt i en positiv retning derfor bliver
anerkende og glæde mig over det forslag til vedtagelse som
det var hektisk i den sidste fase men ikke desto mindre vil jeg gerne kvittere meget positivt for at vi har kunnet nå til enighed om det forslag til vedtagelse der
understreger lige præcis vigtigheden af at man kan debattere de her ting
meget positivt at folketinget på den måde kan understrege værdien af rigsfællesskabet
kunne diskutere de her ting fuldstændig frit og
skal vi også kunne diskutere det her i danmark det er det
og vi er ærgerlige over at der er en del
nu altså også manifesteret i den grønlandske debat her i valgkampen
sammenhæng vi er ærgerlige over at der findes folk som alene tillægger rigsfællesskabet værdi når det handler om økonomi
at danmark og danske skatteydere årligt sender store bidrag til grønland for at understøtte det grønlandske samfund for os i dansk
meget mere end økonomi
men i samme øjeblik at råstofindvindingen er af en karakter der gør at vi kan klare os selv økonomisk så skal i ikke regne med at vi ønsker at være sammen med jer mere det er
at sige til danske skatteydere der hvert år skal betale mellem tre
man burde tage udgangspunkt i at rigsfællesskabet er baseret på et historisk kendskab og
har meget stor betydning for rigtig mange
ligesom der er mange grønlændere der har det i forhold til danmark det giver et langt stærkere bånd
hvert fald vores ønske at valgkampen på grønland
illustrere det og at man på grønland også vil anerkende
som forholdet mellem danmark og grønland nu hviler på
være utrolig aktiv for at vise grønlænderne at der
ringe til beijing og spørge kineserne om de vil engagere sig voldsomt på sydgrønland måske med
på løn og arbejdsvilkår som vi ikke bryder os om det mener vi sagtens man kan og det mener vi
det sådan det er det at man har retten til at blive et selvstændigt land har jo bare ikke noget som helst at gøre med om man
netop kunne være stærkt
vi har principielt retten til at blive et selvstændigt land men fordi vi anerkender det solide
det har ikke noget med økonomi at gøre det har noget med alt muligt andet at gøre
den sammenhæng der er mellem mange danskere og grønlændere det siger man bare ikke der er mange der mange der siger noget andet
grønland altså er herre jeppe mikkelsen grundlæggende enig i at det vil være positivt og godt hvis vi får tilbudt grønlænderne et dansk grønlandsk partnerskab om at der kommer investeringer for eksempel fra danmark
og og viser at der også er alternative muligheder det kan da godt være at det kræver at der etableres et
dong har jo foretaget en masse investeringer rundtomkring også risikofyldte investeringer sådan er
men det har jo ikke gjort at herre jeppe mikkelsen har stået
søreme skynde os at afhænde dong og
det er en god idé hvis vi engagerer os noget stærkere så kræver det at vi finder en model for det så spørger jeg herre jeppe mikkelsen er herre jeppe mikkelsen grundlæggende
se på nogle modeller at der er mange muligheder vi skal kigge på han siger også at vi har en interesse i at kina ikke sidder på det hele
lige sådan det skal være det er jo i virkeligheden at kigge på det her på en seriøs måde
vi skal se på hvordan vi kan få øget eventuelle danske investeringer i det grønlandske samfund jeg er fuldstændig enig
vil have et stærkere engagement
det siger sig selv herre steen gade betegnede
det skal den danske stat tage et medansvar for og
i indledningen af sit ordførerindlæg at
grønland kræver investeringer også udefra og
arbejdskraft udefra men der er jo en særskilt diskussion af på hvilke vilkår den udenlandske arbejdskraft kan fungere på grønland den kender herre steen gade selvfølgelig
hvad er sfs reaktion egentlig på at fagbevægelsen en ret forenet fagbevægelse er dybt bekymret over de vilkår der kan
en følge af storskalaloven altså det som vi i danmark vil betegne som social dumping er der stor risiko for kan blive en følge af storskalalovens betingelser om hvordan udenlandsk arbejdskraft bliver aflønnet
hvad er sfs og herre steen gades svar
er meget bekymret over at den danske regering vil støtte grønland i at gennemføre en politik som betyder social dumping samtidig med at det er det vi med alle midler forsøger at bekæmpe i danmark 3fs
inden for ilo konventionerne
er situationen på det tidspunkt hvor vi skal behandle ændringen af udlændingeloven for at skabe mulighed for at gennemføre storskalaloven vil enhedslisten så tage konsekvensen og stemme imod
der lige bliver sat sådan en ramme for
jeg vil i forhold til det tidligere spørgsmål lige vende blikket et lidt andet sted hen nemlig
nu hørte jeg jo statsministeren på
pressemøde i går og blev måske lidt overrasket over at
det der er mit ærinde er i al sin enkelhed at spørge statsministeren om ikke statsministeren nu vil sætte sig for bordenden og indkalde folketingets partier til en diskussion om dagpengesystemet og en diskussion om hvad
gør for de mennesker der i løbet af også de kommende måneder står til at falde ud af dagpengesystemet
set at statsministeren har henholdt sig til at man med finanslovsaftalen for i år
grundlag enhedslisten om at holde et møde på et tidspunkt her
diskutere det men der er jo den risiko set med
den almindelige stemning mellem regeringen og og enhedslisten
og dermed lader man jo de tusindvis af mennesker i stikken som
derfor er mit spørgsmål altså til statsministeren vil statsministeren stille sig i spidsen for et møde med
i folketinget der nu er aktivt parat til
gøre noget som vil kunne finde hinanden og hvor det ikke
alene er afhængigt af om regeringen og enhedslisten vil kunne blive
travlt og skal mange ting hver dag så det har jeg fuld forståelse for så sent som i december måned
to tusind og tretten nu siger man at i to tusind og fjorten kommer vendingen derfor har vi
nogle flere midlertidige foranstaltninger der afhjælper de her personers problemer som de nu ellers ramler ind i
næste par måneder i december måned da vi
en dialog mellem folketingets partier herunder også regeringen og
en løsning for de her mennesker må jeg ikke bede om et ja eller nej på det spørgsmål
for at man bør indfase dagpengereformen blidere end det der var den oprindelige hensigt fordi væksten er udeblevet regeringen har vedvarende
i sin regeringstid nedjusteret skønnene for væksten derfor bør man da også
i forhold til de mennesker der bliver ramt af krisen
så meget med det hun siger at hun vil tage initiativ til at folketingets partier sætter sig sammen og finder en løsning
være op til en diskussion mellem regeringen og enhedslisten
forrest for det arbejde mellem folketingets partier også mellem regeringen
nye initiativer til gavn for de her mennesker ja eller nej
et spørgsmål bare for at blive klog på hvad den socialdemokratiske politik egentlig
i forhold til dagpengesystemet generelt