syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
skal vi bare sige ja til nej selvfølgelig er
ønsker der kommer fra kommunerne stemmer de med principperne i den lovgivning vi har på sådan nogle vitale områder
er vi bare kommet til den konklusion at der altså er en række af de forslag der
bryder med de principper som vi står for og som vi egentlig også mener
ligger i lovgivningen på de her områder
og få afklaret om man synes det er i orden at bryde med de principper det synes vi ikke det er og det er derfor vi tager stilling til det her lovforslag som vi gør og at vi beder om at det bliver delt
kan jeg i hvert fald sagtens følge ordføreren for det var jo egentlig samme tilgang
da en meget alvorlig ting uden borgerens samtykke at udlevere sundhedsoplysninger det handler jo sådan set om borgerens ret til at have styr
også glad for ministerens bemærkning om at vi skal tillade forsøgene og
dermed er vi jo principielt enige om at det er fuldt legitimt at have en mening om at der altså er nogle forsøg man ikke synes skal sættes i værk
det vi bare beder om og det må ministeren jo så svare på er om ministeren vil være med til at dele lovforslaget
sådan at enhedslisten har mulighed for at stemme for de forsøg som vi synes er en god idé at sætte i værk og der er såmænd nogle af dem som vi ikke sådan politisk er enige i og stemme imod dem som er principielt
skal have mulighed for at bruge frivillig arbejdskraft som erstatning for ordinært ansatte med alle de problemer der følger af det det er jo konklusionen og det er det som den kommune ønsker
må man gerne gøre det
til ministeren og det er jo lidt i forlængelse af det her
sådan set uden at det skulle godkendes som et forsøg har godkendt nøjagtig det samme i fredericia kommune og der
så den vurdering at en godkendelse af det forsøg dermed i princippet betyder at der dispenseres fra kommunernes forsyningsforpligtelse og dagtilbudslovens formålsparagraf det er bare et enkelt eksempel på
bryder med nogle principper som vi ellers er enige om i folketinget jeg vil gerne høre
en stedfortrædende ordfører men så har jeg ligesom lagt niveauet for kvaliteten i min tilbagemelding andelsboligformen er grundlæggende en god boligform der lægger op til fællesskab
og tilgængelighed for de fleste og desuden en god boligstandard på nonprofitbasis sådan var det i hvert fald indtil der skete en skadelig markedsgørelse af denne sektor i
eller anerkender ordføreren at det også var et stort problem dengang ordførerens parti sad i regering og hvis ordføreren anerkender det
ordførerens parti og regeringen sådan helt konkret for at forhindre det her problem i
at spørgsmålet om asylansøgere
er den mindste del af det her problem der vil jeg gerne lige henvise til det som
forslagsstillerne også har henvist til nemlig at de her tal på tyvetusind halvtredstusind udlændinge
jo er tal der er
og vi ved alle sammen at det er et skøn og en vurdering men det er
måske nok deromkring og at det jo er en vurdering der fremkommer eller i hvert fald bliver offentliggjort den niogtyvende marts to tusind og tolv
illegal arbejdskraft det tror jeg vi kan være enige om og så er det bare jeg spørger hvad har ordførerens parti konkret gjort
valgdatoen i september
rette en grim fejl folketingsvalget var altså den femtende september og ikke
som jeg kom til at sige det beklager jeg meget men heldigvis fik jeg selv rettet det inden der var nogen
støtte forslaget jeg kan tilslutte
fremførte og de argumenter som
også de retspolitiske argumenter som ordføreren fra venstre fremførte så jeg behøver ikke gennemgå hvert enkelt element i forslaget
konkret mener om dette eller hint men jeg vil i hvert fald gerne kommentere forslaget om at sundhedspersonale der hjælper udlændinge
vi jo risikere at mennesker der har behov for akut lægehjælp ville undlade at søge den hjælp det ville i sidste ende kunne koste menneskeliv
virker det også temmelig underligt at dansk folkeparti foreslår at det kun er akut lægebehandling der skal kunne ydes til udlændinge uden gyldigt opholdsgrundlag for
og og regeringen om at bekæmpe
lige for at friske op hvilke resultater vi faktisk har nået
plus første kvartal af to tusind og fjorten om der så også kommer noget på finanslovene derefter
vi har fået flere redskaber til arbejdstilsynet og til arbejdsmarkedets parter vi har fået skærpede regler omkring arbejdsklausuler i statslige virksomheder og vi har
der kan sikre
vi være nået så meget længere det er da hamrende ærgerligt at arbejdet først kommer i gang nu så vores spørgsmål til ordføreren for forslagsstillerne som han jo så får lejlighed til at svare på
hvorfor man ikke tog langt hårdere fat dengang man havde de politiske muligheder for
hvordan kan det være det kan ordføreren så også forholde sig til
nu går så meget op i hvilket er glædeligt at bekæmpe misbrug af udenlandsk arbejdskraft
skal jeg sige for jeg har bemærket formandens
dansk folkeparti har fat i noget vigtigt det ene
med skattekortene der har været diskuteret det er selvfølgelig ikke hensigtsmæssigt at man kan komme til at udstede skattekort
til mennesker der opholder sig ulovligt her i landet vi vil dog sige at der er et stykke arbejde i gang på det her område at man også er nødt til at forholde sig til økonomien
måske rettelig bør tages ud og diskuteres separat i det udvalg der har forstand på det nemlig skatteudvalget
er også opmærksomme på at der er en problemstilling omkring strengere straffe det bliver bestemt ikke i den udgave dansk folkeparti lægger frem her der er ét punkt
i forhold til arbejdsgiverne
beskæftiger illegal arbejdskraft i ond tro
kan støtte den udgave som dansk folkeparti
dog vil vi sige at vi hvis vi kunne skærpe tonen på det område
at vi ville begrænse problemet ret væsentligt
retsudvalget så tak for ordet
at man kan komme til at udstede et skattekort til nogen der opholder sig ulovligt her i landet men det erkender alle og så henviste jeg til
så sagde jeg også at hvis der skal gøres mere ved det så bør det behandles i det udvalg der har forstand på det nemlig retsudvalget og der vil jeg
bliver jo så konkret udformet
i en stor pærevælling hvis
først og fremmest skal vi jo følge op på hvordan fungerer det og kommer de
det skal ordføreren have tillid til den der med at opløse politiet kan måske være lidt svær at forstå i en situation hvor enhedslisten har været med til
til de gode danske politibetjente der er ude at kontrollere om landets love bliver overholdt både i alle mulige brancher hvor der er social dumping og på landevejene og så videre
mig hvorfor man for et års tid siden må det vel være
overenskomster og østeuropæiske lønninger kan ordføreren forklare mig det og hvordan hænger det sammen med at man gerne vil gøre en en øget indsats imod misbrug af udenlandsk
under et af sine spørgsmål sagde at at eus regler
de åbne grænser inden for eu er en meget vigtig årsag
men sådan har jeg opfattet det til det problem vi diskuterer her i dag der fik ordføreren jo klar
fra venstres ordfører de åbne grænser er kommet for at blive så er mit spørgsmål hvad vil ordføreren så konkret gøre for at løse det problem med at vi
har mistet beslutningsretten i forhold til
eller sagt på en anden måde er der egentlig anden løsning på det end at melde sig ud af foreningen
at overenskomstdækkede vikarer ikke risikerer at blive ringere stillet end hvis de ikke var omfattet af sådan
i direktivet og
beskrevet i loven for så vidt angår
men måske lidt mere konkret hvis vi nu kan fremlægge et eller flere eksempler på vikaroverenskomster der er indgået med mindst én repræsentativ part men som klart fraviger
ligebehandlingsprincippet for så vidt angår
mener ordføreren så at der er en mekanisme i den her lov som kan sikre at de pågældende vikarer ikke skal stilles ringere
automatisk er godkendt med det her
er formuleret og hvis det bliver vedtaget men vil ordføreren så ikke give mig ret i at man dermed risikerer at købe katten i sækken og godkende
nogle vikaroverenskomster som faktisk ikke lever op til ligebehandlingsprincippet og at de vikarer der er omfattet af sådan nogle overenskomster rent faktisk vil være ringere stillet
i mit hjerte set den store omsorg
hvad kan man sige at vi undgår social dumping her i danmark og specielt den omsorg
den femtende september to tusind og elleve så mit spørgsmål er jo nu vi taler om det her problem med med social dumping via vikarbureauer hvad er egentlig baggrunden for at ordføreren og ordførerens parti
dengang ordføreren og ordførerens parti havde afgørende indflydelse på den tidligere regerings
benyttede sig af det flertal som dansk folkeparti havde på det tidspunkt for at få løst det problem så kunne vi jo have sparet en time af vores kostbare tid
i lovforslagets § tre stykke femte der står jo at
for retssikkerheden at man vedtager
vikarerne altså de mennesker der skal ud at arbejde på en brugervirksomhed ikke kan sammenholde lovens rettigheder med indholdet i en konkret overenskomst
at der kan være en risiko for at det her lovforslag betyder at man blåstempler nogle overenskomster som faktisk ikke lever
fordi der kun er ét krav til en sådan overenskomst og det er at den skal
nej ingen nåde når det ikke er lykkedes skyldes det jo først og fremmest modstand fra dansk arbejdsgiverforenings medlemsvirksomheder der ikke har ønsket den her ligebehandling men vi skal jo nok være ærlige og
her har den usædvanlige situation nemlig et eu direktiv der blander sig
for vikarer men på en måde så man sikrer vikarerne nogle rettigheder som de
i forvejen prisen for dette gode er ifølge direktivet at så skal medlemsstaten også arbejde for at fjerne barrierer for udbredelsen af vikarbureauer i modsætning til hvad der er tilfældet i norge
har vi jo for længst betalt denne pris hvis der da nogen sinde har været væsentlige barrierer for vikarbureauer i danmark
at vikarbureauet er forpligtet til at sikre deres vikarer mindst samme vilkår som ansatte på brugervirksomheden
er så måske en af de ting der skal opklares fuldstændigt
men der er en del vigtige spørgsmål vi skal have afklaret før vi tager endelig stilling det drejer sig især om
vikarbranchen og det foreslås jo også som en mulighed
social dumping så er der ftfs ønske om at vikaroverenskomster skal indeholde vilkår
at fravige loven ftfs ønske om at vikarbureauet skal oplyse vikaren om vilkårene på brugervirksomheden og til sidst
hvis ministeren ikke selv har fantasi til at formulere de fornødne ændringsforslag
omstændigheder hjælpe til med dette og i det hele taget lade vores endelige stillingtagen til
være bestemt af hvad udvalgsarbejdet munder ud i
eller flere vikaroverenskomster
som har indgået den som klart stiller de vikarer der er omfattet af den ringere
er ministeren så enig i at en sådan
på det danske arbejdsmarked at hvad angår løn og ansættelsesvilkår
noget om hvordan de skal aflønnes og hvordan deres ansættelsesvilkår skal være det er en rimelig usædvanlig lovgivning vi har noget inden for godstransport men ellers bruger vi jo ikke sådan noget lovgivning i danmark det er vi så blevet påtvunget af eu
lavet en lov der bedst muligt implementerer det
at nu er der noget man skal måle overenskomsterne på og
ikke sådan at hvis nu der skulle findes
vikaroverenskomster derude på arbejdsmarkedet som ikke lever op
end dem der er ansat på brugervirksomheden så vil en sådan overenskomst med det her
vedtagelse automatisk være blåstemplet sådan at der kun vil være ét sted hvor lønmodtageren kan afprøve om han har fået sine rettigheder
de brænder da alle sammen efter at få et ganske almindeligt
så de er fuldstændig ligeberettigede med andre kollegaer og det problem skal vi jo løse ved at tilbyde dem noget ordinært arbejde det håber jeg ordføreren er enig i
meget positiv og i hvert fald vil overveje og har en positiv tilgang til vores
men det var da også en imødekommelse det er alt sammen noget man kan kigge på på længere sigt
på hvor lang sigt og mere konkret er det noget ordføreren forestiller sig vi kan forhandle om
sige at i den periode hvor de er i løntilskudsjob er de jo ikke i ordinært arbejde men
arbejdsløse og derfor er det rimeligt at de også kan optjene timer der men jeg fik ikke
og alle de mange arbejdsløse have forhåbninger om at det er noget vi kan forhandle på den her side af folketingsvalg
efter næste folketingsvalg når der er en helt anden sammensætning i folketinget at vi kan gøre os håb om at forhandle de her ting
at man kommer hurtigere i arbejde end hvis vi nu fulgte enhedslistens forslag altså hvorfor skulle
at man opgør forbruget af dagpengeretten i uger
hvordan man skaber tryghed for de arbejdsløse men at det er noget enhedslisten kan snakke med regeringen om underforstået bare ordføreren slipper for at høre på det her i folketingssalen
forsørgelsesgrundlag hvis
vækstpakke det kan vi så tage en anden dag når vi
at der er ret mange reelle job i den og i hvert fald slet ikke noget
løser problemet jeg har forstået signalet det keder ordføreren helt usigeligt at diskutere med og høre på enhedslistens synspunkter om at sikre noget tryghed for de mange arbejdsløse mennesker
rådighed for arbejdsmarkedet og lever
det er i orden du kan godt få dagpenge det kan vi vel hurtigt blive enige om ikke
være betinget af en stor forhandling nu hørte jeg oven i købet at ordføreren sagde at det var en forhandling enhedslisten skulle tage med regeringen det lød næsten ligesom det venstres ordfører sagde snak i bare med regeringen om det vi gider ikke høre på det men nu kan jeg høre at ordføreren
betragtes som en stor omlægning af dagpengesystemet
helst ikke have store ændringer uden at vide hvad de koster og så videre så har vi delt det
kan få en chance for at gøre det lige nøjagtig på det punkt hvor de synes det er noget de kan overkomme
men siger at det skal indgå i en eller anden større diffus sammenhæng er det ikke bare en dårlig undskyldning
lillebitte smule malurt i bægeret er det nu helt rimeligt at nedskrive investeringsfondens kapital
problemet er opstået på et tidspunkt hvor det var
ansvaret for at de her sprængstoffer
blev ryddet af vejen på behørig vis på det tidspunkt
hvor de blev lagt ned det kan man da godt lige sætte et lille spørgsmålstegn
tak til ordføreren for fremlæggelsen
der kan grønlænderne nok ikke finde ud af
det er derfor vi skal finde nogle instrumenter sådan at den danske
det er bare det jeg gerne vil have at vi holder fast i nu skal jeg nok begrunde det nærmere når det bliver min tur men ordføreren kan jo godt mærke hvor det bærer hen ad
formuleringer ligger en mistillid til
ikke kan finde ud af det men de har altså overtaget ansvaret og så lærer de jo af de erfaringer de
med at administrere det og så hjælper vi
jeg synes nu godt vi lige kan huske
for at bringe en debat op i salen og det vil jeg også gerne gøre i
med det her ikke bare for at være høflig men fordi vi jo havde en udmærket debat den enogtyvende februar eller også var det den dag vi stemte alle ved hvad
hvor nogle kom lidt ned fra træet så kan
og hvor vi fik en udmærket vedtagelse som en ramme for det videre arbejde
der må jeg så også sige at enhedslisten ikke kan støtte
arbejde man siger man vil pålægge regeringen at gå i gang med
i gang måske ikke lige i den udformning som forslagsstillerne gerne vil have
men vores opfattelse er altså at
arbejder indtil det modsatte bliver bevist har vi den opfattelse at regeringen arbejder på grundlag af den fælles vedtagelse som vi
så er det vel også lidt utidigt forstået på den måde at
har overhalet forslagsstillerne og så er det jo ingen skam at trække et forslag hvis man må se i øjnene at tingene faktisk har rykket sig siden man fremsatte det men når nu det ligger der
det er overflødigt synes jeg faktisk også at det er sådan lige lidt på kant med selvstyreloven og der vil jeg gerne
henholde mig til de begrundelser som forslagsstillerne kommer med jeg har læst det
er det jo helt klart hvem der har ansvaret for
råstoffer kommer til at ske på betryggende måde og det er grønland selv så kan vi have vores betænkeligheder over den måde de forvalter det på det
også ret til at give udtryk for det men det er altså grønlænderne der har fat i rorpinden
nok ikke rigtig finde ud af så det må vi hellere
hjælpe dem med jeg synes også det skinner igennem længere henne i teksten hvor man siger at hvis nu
vi er nødt til at få det slået meget klart fast
skal vi kun blande os og med blande os mener jeg
afstemninger på de punkter hvor vi i henhold til kompetencefordelingen skal blande os og der er det jo meget klart
kan jeg kun se to punkter hvor det havner på folketingets bord og hvor vi er nødt til at blande os
om udvinding af uran og det er i spørgsmålet om at de internationale konventioner om arbejder og menneskerettigheder bliver overholdt
som kun kan udlægges på den måde at nu skal vi ind og bestemme over de der råstoffer og da vi ikke kan gøre det direkte
må vi prøve at gøre det indirekte
er slået fast hvordan vi skal dele grønlands eventuelle og forhåbentlige indtægter ved udvinding af råstoffer til allersidst vil jeg sagt før at enhedslisten har udtrykt
at den nordiske investeringsbank
at det er de ikke interesseret i og det er så også et yderligere argument for at vi ikke kan støtte
har fuldstændig ret der er rigtig mange steder enhedslisten gerne vil bidrage til en god positiv solidarisk og demokratisk udvikling af samfundene det gælder også grønland grønland er også med på den liste og jeg tror at
og det vil jeg heller ikke gøre fremover men det er slet ikke det vi diskuterer vi diskuterer
vedtage her i folketinget i et forsøg på at pådutte grønlænderne en ganske bestemt udvikling på et område hvor de ifølge kompetencefordelingen i selvstyreloven
beskriver kompetencefordelingen
det er klart at i det omfang der sker ændringer på grønland og at
vil et eller andet som vedrører punkter hvor vi har kompetencen så skal vi behandle det her
jo bare ikke det vi taler om her her taler vi om at man vil pålægge regeringen et ganske bestemt initiativ i forhold til et område hvor grønlænderne har
hvad det er der er tænkt på nemlig
den her form for samarbejde hvor det er meget vigtigt at få nævnt at der
blandt andet om at få oprettet et sådant dansk grønlandsk selskab
at arbejde med udvinding af råstof i grønland
nu er enige om det skulle vi så ikke overlade det til selvstyret at afgøre hvilke virksomheder og hvilke selskabsformer der skal anvendes til udvinding af råstoffer
pålægge den danske regering at fortælle grønlænderne
alle de kinesiske arbejdere der eventuelt vil blive brugt til et storskalaprojekt
kommunister og hvilken indflydelse vil det have på ordførerens holdning til en lempelse af udlændingeloven
nationale kriterier
måske er lige på kanten af selvstyreaftalen når man skriver
forslaget har til hensigt at sikre at arbejdet med råstoffer kan ske på en for alle betryggende måde
kan ske på en for alle betryggende måde i den sætning kan der jo ikke ligge andet
tillid til at grønland kan udføre det her på betryggende måde det var såmænd bare det jeg ville have ordføreren til at forholde sig til
bruges
satspuljeprojekter som finansministeren sagde er den akkumulerede værdi af satspuljen jo tolv
satspuljeprojekterne skal over på den store finanslov det andet spørgsmål
jeg ikke er helt klar over om dansk folkeparti vil være med til at afskaffe satspuljereguleringen det står der nemlig ikke noget om i
er enig med enhedslisten i at det er en uretfærdig form
vil gerne høre om ordføreren vil være med til
at afskaffe satspuljereguleringen som jo betyder at det er overførselsindkomster der betaler til
af projekterne til finansloven som finansministeren oplyste
er den aktuelle værdi af dem
det andet spørgsmål fik jeg heller ikke rigtig svar på vil ordføreren være med til at afskaffe den uretfærdige satspuljeregulering
der jo svarer til at fodre hunden med dens egen hale
hvis man gerne vil det hvorfor opsagde man så ikke satspuljeforliget inden det sidste folketingsvalg for så kunne vi jo have
rent bord og taget en helt ny diskussion i folketinget om reguleringen af
finansiere at der kommer nogle flere midler i den her satspulje jeg vil gerne lige læse et lille citat op
ordføreren er refereret for
jeg citerer der er jo en model for hvor pengene til satspuljen skal komme fra og den kan man jo bare ændre på så der kommer flere penge man kan bruge samme model men regulere satserne
overførselsindkomst altså de arbejdsløse pensionisterne
med den virkning at de får mindre i overførselsindkomst er det det som ordføreren mener
efterlever den kongresbeslutning der blev truffet på socialdemokratiets kongres i to tusind og otte om at man skulle afskaffe den uretfærdige satspuljeregulering der jo betyder at det er de fattige om man så må sige der betaler
og som reglerne er skruet sammen de næste fire år det er i hvert fald finansministerens udmelding
så vil jeg gerne have at ordføreren så
vi gør ved det det andet spørgsmål fik jeg ikke svar på det er hvornår kan vi forvente at socialdemokratiet som regeringsbærende parti efterlever den kongresbeslutning man traf i to tusind og otte hvor man var enige om
at satspuljereguleringen hvor man simpelt hen tager fra nogle af dem der har mindst i det her samfund
at ændre de nuværende regler så er det bare jeg gerne vil høre hvornår har socialistisk folkeparti ændret politik på det her område
jeg faldt over en artikel fra to tusind og otte da man diskuterede satspuljen en hel del blandt andet på socialdemokratiets kongres og der blev herre ole sohn den daværende ordfører
man nu siger at man ikke har nogen planer om at ændre på de nuværende regler som jo betyder at mennesker på overførselsindkomster finansierer
man opgav sin hidtidige modstand mod at det var mennesker på overførselsindkomster arbejdsløse pensionister
der skulle finansiere de sociale
kendsgerning at der ikke kommer flere penge i satspuljen de næste fire år hvis det går så galt som finansministeren forventer
ordførerens parti så skaffe midler dels til de fornødne sociale projekter som udløber dels til de
er det på samme måde som man skaffede penge til ældrechecken nemlig ved at forringe overførselsindkomsterne yderligere eller mener ordføreren det som ordføreren sagde jeg opfattede
i retning af at den der satspuljeregulering ligger meget godt hvor den ligger men er det ikke rigtigt
ganske drastisk i forbindelse med skatteforliget sidste år sammen
med højrefløjen hvor man jo forringede overførselsindkomsternes regulering yderligere med fem
den femte marts fik vores finansordfører herre frank aaen oplyst at den akkumulerede satspulje er
jeg har så fået at vide at der er et lidt senere spørgsmål hvor den siger tolv
seks tusind otte hundrede og fire kroner bagud en gift folkepensionist var sakket fire tusind ni hundrede og to og tredive kroner bagud en langtidssygedagpengemodtager titusinde
og treds kroner bagud en enlig kontanthjælpsmodtager seks tusind to hundrede og seksten kroner bagud og en arbejdsløs på dagpenge
og sekshundrede og treds kroner hvis vi sammenligner udviklingen med den lønudvikling som beskæftigede har haft i samme periode er efterslæbet mange mange gange større så skylder samfundet den enlige førtidspensionist
og så videre og så videre uligheden vil vokse dramatisk som følge af regeringens skatteforlig med højrefløjen i to tusind og tolv som betyder at overførselsindkomsterne yderligere nedreguleres med fem
tyve for en dagpengemodtager taler vi om et yderligere efterslæb på
så vil jeg gerne læse enhedslistens forslag til vedtagelse op det lyder sådan
projekter der i dag finansieres af satspuljen fremover finansieres
min ordførertale at tyveriet jo består i finansieringen
som man tager pengene fra hvad finanslovsudspil angår på det her område
har vi heller ikke på det her område for nærværende besluttet os for nogle konkrete
til finansloven og som jeg sagde det har vi ikke
nogle konklusioner om så derfor kan jeg ikke gå længere ind i den debat tag ansvar ja
og hvad ansvarlighed består i enhedslisten har den opfattelse og der vil jeg nok mene i modsætning til ordførerens parti
i forhold til at vi vil hjælpe de udsatte grupper her i samfundet
det gør man nu engang ikke ved at man tager
at finansiere sociale projekter med da der er grupper i samfundet der har undskyld mig
og også under de mange års skattepolitik som dansk folkeparti var medansvarlig for under den tidligere regering og som jo betød enorme skattelettelser til
de grupper i samfundet der har allermest det er ikke en form for ansvarlighed som enhedslisten ønsker at dyrke
ligesom vi jo heller ikke ønsker at dyrke den
den måde som satspuljen er finansieret på
skal vi sige lidt venlige kritik af enhedslisten på det her område fordi ordføreren jo
var en tilfredsstillende form for regulering og
var man da meget interesseret i at kigge på at få afskaffet den satspuljeregulering fordi det går ud over de svage grupper i samfundet så jeg forstår ikke helt hvorfor jeg pludselig skal kritiseres for
man har i bunden af samfundet jo flere kommer der i arbejde jeg mener også at det er bevist med al ønskelig tydelighed
en ren politisk tilgang til omfordeling fra de fattige til de rige
antal arbejdsløse vi har i dagens danmark så skal jeg lige minde ordføreren om en ting
store dele af de grupper vi taler om
som jo per definition ikke er en del af arbejdsmarkedet
i beskæftigelse er et spørgsmål om hvor mange arbejdspladser rigtig levende arbejdspladser og ikke luftig snak om arbejdsudbud
nu har jeg været en hel del år længere på arbejdsmarkedet end ordføreren har
økonomiske kriser jeg har også gennemgået perioder med økonomisk opsving og jeg kan forsikre ordføreren om en ting at hver eneste gang
udbuddet af arbejdspladser har været der så har den fornødne arbejdskraft også været til stede det er en ganske simpel logik i et samfund som vores og sådan vil det også være fremover så derfor
eventuelt kunne være tilfældet jeg synes ikke at
svare ja det vi kan konstatere
at en større og større del af
den samlede satspulje
kalde faste bevillinger
kan finansministeren så måske be eller afkræfte hvis han kan gøre det sådan på stående fod
men derfra og så til at slutte at pengene ikke kommer de udsatte grupper til gavn
jeg håber at ordføreren kan fange den skelnen men det er rigtigt at en meget stor del af satspuljen er faste bevillinger og det er jo kritisabelt synes jeg
så er det jo netop diskussionen burde rejse sig hvis det
er sådan at det er faste bevillinger og ikke til nogle konkrete projekter hvor man siger lad os lige prøve noget af og binde nogle penge i halen på dem
den lange liste op som ligger i den sociale pakke som vi lavede ved den sidste
mindet venstre og de andre
nogle grimme fattigdomsydelser som venstre
indført sammen med dansk folkeparti
skrive under på men jeg vil gerne skrive under på at
benytter anledningen den kedelige anledning der er fordi
få sat en grundig undersøgelse
hvordan fungerer det med de her mange projekter som nu også er kommet
som faste bevillinger hvordan evalueres der på projekterne
selv om man ikke lige er en del af
nok uenige om finansiering og ting og sager men jeg tror at vi alle sammen har en interesse i at få opklaret
jeg takker da for komplimenten hvad det angår
også glad for at finansministerens hjerte er flyttet ud til venstre for midten
finansministeren gav udtryk for at han ikke sådan havde ambitioner om at være venstreorienteret
hvis det er noget der slår igennem i politikken
det synes jeg så bare ikke rigtig at det gør i det svar finansministeren kommer med
ikke er noget realistisk alternativ til den måde tingene kører på i dag
satspuljen jamen der er da et alternativ jeg står jo lige her jeg jeg er parat til sammen med finansministeren at gennemføre og realisere finansministerens partis beslutning fra to tusind og otte om
fordi vi jo dengang var enige om at det
en uretfærdig og asocial måde at finansiere sociale projekter på så jeg må altså dementere at
finansministeren ikke har mulighed for at gennemføre et realistisk alternativ nu ved jeg godt at det vil finansministeren ikke så jeg skal ikke spinde sådan en længere ende
bare lige trang til at gøre det klart at der er mulighed for et alternativ det jeg vil spørge om
er hvad har finansministeren gjort sig af tanker om hvordan vi skal finansiere de sociale projekter der løber ud
de mange ansøgninger der helt givet kommer nu mener jeg jo ikke at vi nødvendigvis skal finansiere alle ansøgninger men erfaringen er jo at der blandt ansøgningerne er
hvordan skal vi finansiere dem hvis man ikke længere
i hvert fald ikke i min levetid og det er da
de gode sociale projekter
de gode ansøgninger om sociale projekter der også vil komme fremover når det nu er sådan
som vi indtil nu har set regeringen have
vi kalder de udsatte grupper i samfundet mennesker på overførselsindkomster
skal vi have skabt større klarhed omkring
spørgsmålet om forskellige skøn rundtomkring i kommunerne
skal udbetaling danmark hovedsagelig beskæftige sig med objektivt konstaterbare ydelser og netop ikke med det skøn også af den simple grund at udbetaling danmark jo ikke har noget direkte
med et sådant skøn at gøre eller kontakt med borgerne i den forbindelse så hvordan skulle udbetaling danmark kunne hjælpe på det så siger ministeren at borgerne skal have klare oplysninger om
hvad det vil sige at være reelt enlig problemet er at det kan de ikke få jeg vil gerne citere
et svar fra statsforvaltningen til en borger
det her spørgsmål nemlig hvornår en person
myndighederne skal vejlede noget bedre problemet er at det kan de ikke nu vil jeg så citere
ikke nåede før fra det her svar fra statsforvaltningen sjælland dateret sekstende april
der er ikke heller ikke efter de seneste principafgørelser på området
man så må sige fremme debatten hvis man kunne få nogle konkrete forslag det er jo altid en god ting hvis der er noget man er utilfreds med at man så ikke kommer med generelle vendinger om at det er for firkantet men
stå i stedet for eller er det sådan at ordføreren faktisk er enig med ministeren i at de regler vi har nu er fine fordi de overlader
meget stort rum af skøn til myndighederne men tilsvarende en meget lille mulighed for borgerne til at få at vide hvad de må og hvad de
mange borgere henvender sig for at
det er da noget der sætter et klart fokus på at de regler altså ikke er gode nok og må laves om
det er reglerne og den store ramme for skøn der ligger i dem
vores forslag så vil jeg gerne have at vide sådan helt konkret
med det forslag vi har fremsat og den måde vi vil klargøre begrebet
hvis dansk folkeparti ikke vil støtte det hvad er det så for nogle konkrete ideer dansk folkeparti har til at vi kan klargøre reglerne og mener dansk folkeparti at der er behov for klare
jeg må indrømme at jeg får det indtryk af ordførerens
med reglerne sådan helt grundlæggende ordføreren synes at det er i orden at der er så stort et element af skøn fra myndighedernes side og at borgerne som følge deraf ikke kan få klar besked om
leve som reelt enlig hvis jeg har misforstået det
jeg det gerne men det er jo nok fordi ordføreren ikke er særlig konkret med hensyn til hvad ordføreren egentlig selv mener på det her område men ligesom overlader det til ministeren
i januar måned to tusind og tretten jeg har taget det fordi det kort og præcist
som en række eksperter i socialret siger og som en lang række organisationer siger det siger jo at det er reglerne det er galt med
skulle være forkert at gøre det fuldstændig klart og tydeligt og objektivt konstaterbart om man er reelt enlig hvorfor er der så stort et behov for at myndighederne skal have lov til at skønne det handler jo ikke om
efterlade plads til skøn hos myndighederne
så det vil jeg gerne have svar på så vil jeg gerne spørge ordføreren helt kontant mener ordføreren at reglerne er i orden som de er og at det bare er noget vejledning der mangler altså
ordentlig orientering til kommunerne og borgerne
ændres og hvis de skal
helt konkret problemstilling en del af det eksisterende regelsæt er jo at myndighederne også skal vurdere om der er tale om et samlivsforhold der kan føre til ægteskab eller registreret partnerskab efter dansk
tillader sig at vurdere om to menneskers samvær
ægteskab eller registreret partnerskab
så kan borgerne blive anklaget for socialt bedrageri er det en rimelig retssikkerhed at give borgerne at overlade sådan et skøn
sine forventninger til noget som vi ikke ved hvad er jeg vil hellere have at ordføreren forklarer sig og forholder sig til det konkrete
og enlig pensionist det er der i allerhøjeste grad brug for det er et synspunkt som enhedslisten bestemt ikke står alene med
har vi en lang række organisationer og eksperter der har givet udtryk for at der må skabes klare regler på det her område det gælder for eksempel dansk
sytten sjællandske kommuner i forening ældre sagen den sociale retshjælp og fremtrædende eksperter
det er også holdningen bredt i kommunerne jeg vil gerne henvise til kmd analysen fra maj to tusind og tolv som viste at omkring tre fjerdedele af kommunerne vurderer at enklere love og regler vil have stor effekt
bekæmpelsen af socialt bedrageri problemet med de nuværende regler er at de i alt for høj grad hviler på et skøn og at de bygger på en helt forældet opfattelse af hvad det vil sige at leve i et ægteskabslignende forhold
ven og det er i sig selv problematisk den første betingelse for at borgerne overholder reglerne er jo at de er klare og tydelige og at borgerne kan få klar besked om hvad de må og ikke må
betyder det en alvorlig svækkelse af borgernes retssikkerhed når de bliver udsat for anklage om socialt bedrageri
meget udsatte borgere ofte må leve på et eksistensminimum indtil sagen bliver afklaret mange borgere giver op på forhånd problemet bliver jo endnu større når regeringens forlig med højrefløjen om kontanthjælpsreformen træder i kraft fremover
et stykke tid og det bliver spændende at se hvad der kommer ud af det vi må håbe på at disse nye vejledninger kan hjælpe noget på det selv om jeg er lidt bekymret over de meldinger jeg har hørt i dag men det er klart at enhedslisten jo også meget gerne
og hvis vores beslutningsforslag og diskussionen om det har medført at der kommer en lidt skarpere forståelse for
ikke kan finde ud af at træffe de rigtige afgørelser og det er vi
som det her i lighed med det som enhedslisten
forleden dag
jo hvis de laver en fejl så det er vel rimeligt nok hvis man vil opdrage kommunerne så vil jeg bare sige
til ministeren ja vi skal som udgangspunkt tro på at kommunerne træffer lovlige afgørelser uden at kende statistikken tror jeg også at de gør det i meget stort omfang
så det her skal vel ikke opfattes som et forsøg på mistænkeliggørelse men jeg vil da gerne lige en gang til henvise til
seks kommuner firs sager i alt hvor hvor disse kommuner havde stoppet kontanthjælpen til borgerne der var fejl i seks og halvfjerds af sagerne og sådan har der jo været mange eksempler så mon ikke det var en god idé at man ligesom også tog
jeg synes ikke rigtig at ministeren
tidligere har stillet under det tidligere folketingsflertal og også en enkelt gang alene
det blev kaldt en godtgørelse på det tidspunkt men
hvordan man kunne forbedre borgernes sociale retssikkerhed og derfor er det dybt skuffende at se repræsentanterne for de tre regeringspartier afvise
med nogle begrundelser som de jo så burde have ført i marken dengang
vi synes det er yderst rimeligt og nødvendigt at stille sådan
omvendt betyder det jo at mange at klagerne får medhold
og det siger jo noget om at kommunerne ikke gør det godt nok uanset om det så er af ond vilje eller fordi reglerne ikke er klare eller hvad ved jeg
så er det jo rimeligt at kommunerne
hvis man har truffet en forkert afgørelse og der må jeg sige
der ligger hos alle de partier der afviser det
opfattelse af at det er sandsynliggjort at der foregår for eksempel socialt bedrageri
på kommunens mistanke om at der foregår noget ulovligt
borgeren har lidt tort og svie
men det er bare helt i orden der sker ikke noget for den myndighed der åbenbart har truffet en forkert afgørelse jeg tror helt klart
en begmand eller en dummebøde
hvis kommunerne sørger for at træffe de rigtige afgørelser så vil de jo ikke få ret meget administrativt
få udbetalt de her godtgørelser eller kompensationer
oplyst om det men det siger jo også noget om at så kan
jo ikke være den helt store katastrofe
ministerens eget parti tidligere var med til at
den der begmand eller dummebøde så hvor stort er problemet egentlig ved at vedtage det forslag der ligger
man kunne jo godt gøre begge dele og hvis man nu var rigtig god til at hjælpe kommunerne
ville der jo ikke opstå ret mange sager så ville det jo kun
de helt klare sager hvor kommunerne ikke kan finde ud af at rette sig efter nogle klare retningslinjer fra ankestyrelsen eller
vejledninger herindefra og så er problemet ikke så stort
medhold i sidste ende jo ikke lide nogen svie og smerte havde jeg nær sagt i den periode når vi støtter det i dag er
opsættende virkning gælder det kun inden for den ramme som enhedslisten foreslog altså på handicapområdet hvis man kan sige det sådan
og andre lovbrud det skal bekæmpes det er vi også enige om alle sammen men det skal ske med respekt for borgernes retssikkerhed og det er alle også enige om
partierne vil benytte anledningen til
at løfte sløret for hvad man egentlig vil gøre for at sikre borgernes retssikkerhed i disse situationer så jeg ser meget frem til
har gennem årene selv og sammen med andre partier
ønsket om at man stopper kommunernes
sagerne hvilket jo er en naturlig følge af den ændrede klagestruktur som vi har aftalt med regeringspartierne så på det punkt er vi da glade over fremskridtet men ellers
har vi en lang række forslag som vi også tidligere har været enige med de
her på den anden side af valget hvor vi jo genfremsatte vores forslag om en social
jeg skal nok lade være med at remse hele den lange stribe op der var hele tretten forslag og det er heller ikke dem alle sammen der lige har noget med socialt bedrageri at gøre men der
som det vil være godt at få undersøgt nærmere
om socialt bedrageri og så er der
den her paragraf om uagtsomt socialt bedrageri som også kan bringe rigtig mange
de andre partier prøver at forholde sig lidt til det første er at vi skal have iværksat en ordentlig uvildig og objektiv undersøgelse af omfanget og karakteren af socialt bedrageri
sådan en findes faktisk ikke der henvises ofte
to tusind og elleve hvor det hedder at der snydes for
tolv milliard kroner om året men hvis man kigger på præmisserne for den undersøgelse
kan man ikke kalde den for videnskabelig fordi det man har gjort er
behov for at vi som lovgivende myndighed og regeringen som udøvende myndighed tager denne rapports
den første oktober to tusind og tolv
vigtigheden af at man i al sociallovgivning sørger for at der kommer klare regler af hensyn til borgernes retssikkerhed
uden at man indhenter borgernes samtykke så det er vist lidt af
den her sammenhæng men bortset fra det
skulle kunne løse problemer på et område
siger så meget om det andet end at der er nogle arbejdsgrupper der arbejder med det men hvad man sådan politisk selv gerne vil have står der ikke så meget om kunne ordføreren løfte sløret lidt
på hvilke områder der er brug for nogle klare regler sådan at kommunerne kommer til at administrere bedre til gavn for borgernes retssikkerhed og vel også til gavn for anvendelsen af kommunernes ressourcer kan ordføreren
senest henne i august måned så det har jeg ikke på nogen måde taget afstand fra eller lagt afstand til jeg synes det er fint men det at
arbejdsgrupper behøver jo ikke at man så skal sætte sin egen selvstændige tænkning og sine holdninger på standby jeg synes der er
en vis tendens til i den her debat
til nogle arbejdsgrupper som begrundelse for at man egentlig ikke selv har en helt konkret stilling og nogen
ordføreren må prøve at forklare mig hvordan det skulle være til gavn for både borgernes retssikkerhed og
socialt bedrageri at man nu har fået det her
mig bekendt beskæftiger udbetaling danmark sig med objektivt konstaterbare ydelser men på mange af de her områder vi taler om er der jo et stort element af skøn som udbetaling danmark
ikke er i stand til at foretage så hvori ligger den store effektivitetsforøgelse
om reelt enlige
på et skøn hos kommunen om folk er berettigede til ydelsen eller ej og hvad det vil sige
ordføreren må være så ærlig og sige at
er afhængige af kommunens skøn hjælper udbetaling danmark ikke noget så vil jeg
til mit forslag om at vi får iværksat en ordentlig uvildig og objektiv undersøgelse af omfanget og karakteren af socialt bedrageri
det ikke være en fornuftig ting at få en sådan
i hvert fald et kraftigt signal ombudsmanden kommer med og det skal vi alle sammen hjælpe til med at følge op på jeg vil gerne lige
spørge noget mere til det her med undersøgelsen der er jo ikke nogen der har
vil jeg da høre ordføreren om ordføreren vil fastholde at en sådan uvildig objektiv undersøgelse foreligger
borgernes snyd og bedrag det er
hvor kmd analysen så sagde at det et sted mellem syv og tolv milliard
jeg mener bygger på et totalt løst skøn jeg vil så bare bede ordføreren forholde sig til en udtalelse
fordi ordføreren for socialdemokraterne tidligere henviste til at der
en undersøgelse derfra og det er vist ikke den opfattelse de har i
altså om om borgernes sociale bedrageri for omfanget er aldrig blevet undersøgt
forholde sig til om det måske var en god idé at få lavet
der ikke er noget som helst vi kan blive enige om bare fordi man ikke lige stemmer for vores
så tak for en spændende og udbytterig eftermiddag her i
bertel haarder i forskellige tilfælde har indrømmet at han har gjort noget sådant nemlig bare ukritisk læst en embedsmandstale op så vil jeg gerne spørge
bertel haarder indrømmet at han begik en sådan fejl
jeg gerne takke forslagsstillerne for at de har
det her forslag så vi får den her diskussion
på tinge og derfor jo ikke deltog i den tidligere debat man har haft om det og så er det jo en god anledning til at sætte sig ind i det og finde ud af hvad man mener
dengang det er jo noget der har
af flere ordførere her
jeg også gjort og der kom jeg så i det store problem at mit parti ikke mente noget om det her sidste gang det blev diskuteret
line barfoed og hun måtte også ærlig som hun er tilstå
huske hvad man nåede frem til og om vores på det tidspunkt meget lille parti overhovedet havde haft ressourcer til at forholde sig til det her det indebærer jo så den fordel at
til at tænke selv og finde ud af hvad man selv mener og så gå op i gruppen og se om man kan få opbakning
i første omgang tja bum bum det kunne man måske godt gøre gøre men så begyndte jeg at tænke lidt dybere over det
have en konservativ tilgang til tingene for der er måske en eller anden mening med at man i sin tid har
det er jo ikke for at være konservativ det kan jo ikke være noget mål i sig selv men fordi vi faktisk mener at det her system fungerer udmærket og fungerer
bliver diskuteret for lidt i virkeligheden er den nuværende ordning
jo en meget enkel demokratisk og ubureaukratisk måde at afgøre spørgsmålet om opstillingsretten på
bygger på et princip om at vi overlader
de problemer som forslaget vil medføre
ikke hvad ved jeg om det jeg synes vi bevæger os ind i nogle teknikaliteter i stedet for at forholde os til det grundlæggende jeg
også sætte spørgsmålstegn ved om det nu er så slemt
har jo været fortalere for at vi skulle have en sammenlægning af kommuner og vi har fået meget store og effektive kommuner sådan bliver det da
ikke at det skulle være så slemt at disse partier og kandidater der sidder der i forvejen på lige fod med alle de kandidater og lister der ikke sidder der i forvejen en gang hvert fjerde år skal ud og spørge
om disse vælgere kan bekræfte listens
med de begrundelser kan vi ikke støtte
at være til stede og det er da lidt beklageligt at vi ikke nåede det og det undrer mig egentlig
vist første gang jeg har grebet
line barfoed i nogen fejl overhovedet og så synes jeg også den her måske trods alt er af en størrelse
hun ikke er faldet i min agtelse af den grund og det er herre bertel haarder i øvrigt heller ikke på trods af de bemærkninger der
beklikkede hans evne til selvstændig tænkning det var jeg personligt meget ked af at høre
meget stor integritet og ærlighed sit arbejde så jeg var rigtig ked af de bemærkninger der kom fra venstres ordfører tidligere
til borgerne det er vores syn på det hvad angår parallellen til folketingsvalget
da bare sige at det har jeg sådan set ikke forholdt mig til
beslutningsforslaget at det var det vi skulle forholde os til og jeg prøver sådan at forholde mig til de beslutningsforslag der bliver
kan jo så ved en anden lejlighed hvis nogen vil lave om på opstillingsreglerne i forhold til folketingsvalg
at ordføreren under et af sine spørgsmål til herre simon
at i københavns kommune har man en masse mærkelige lister ved kommunevalget jo det ord
hvad mente ordføreren med det hvad er det for nogle mærkelige lister man har i københavns kommune og kan ordføreren sætte nogen navne på de lister der er mærkelige
en række mærkelige lister og som jeg hørte det gik det ikke på listenavne
så det skal jeg bare høre om ordføreren er enig i
kan vi få nogle eksempler på de der mærkelige
er i gang med og jeg skal da heller ikke afvise
hen ikke rigtig ministerens begrundelse for at man ikke kan støtte
handler jo ikke om at vi skal melde os ud selv om det også kunne være fristende at
der er sket en alvorlig forstyrrelse i
et bestemt erhverv i det her tilfælde altså transporterhvervet så derfor
i danmark det er jo det det drejer sig om vi skal jo ikke
om at det står slemt til i frankrig eller i tyskland eller noget lignende det er jo ikke det artikel ti går ud på
hvis vi mener at der sker en alvorlig forstyrrelse i forhold til vores eget transporterhverv
er ministeren ikke enig i at det er en af de muligheder vi har
at få sat det her spørgsmål på dagsordenen i eu sammen med alle de andre udmærkede ting som ministeren selv foreslår
hvis det er sådan at de andre eu lande eller nogle af dem også er bekymrede for det her så vil det da kun skubbe på en god udvikling hvis danmark benytter sig af den her mulighed det kan være
men så har vi rejst diskussionen og der er da i hvert fald ikke noget at tabe ved det og hvis der er vil jeg gerne høre ministeren hvad det i givet fald er vi kan tabe ved at udnytte det en legal mulighed
en rigtig god kort saglig begrundelse for at man ikke vil støtte enhedslistens
på det ordføreren siger at det enhedslisten
er at tage et ensidigt skridt det forstår jeg ikke rigtig
er at vi udnytter artikel ti i en forordning en eu forordning der regulerer det her spørgsmål
hen ikke og hvad er ordførerens begrundelse for ikke
jeg har hørt om alle mulige andre ting man gerne ville men bortset fra påstanden om
jeg ikke hørt nogen argumenter imod enhedslistens
det danske transporterhverv og de mange arbejdsløse chauffører kan genkende det billede men det er klart at
så tak for det klare udsagn så forstår jeg bedre hvorfor man ikke vil benytte sig af artikel tiende det er nemlig en saglig begrundelse i den forstand
grund til at benytte sig af den hvis man ikke mener
dele af vores marked herhjemme jeg vil bare lige
at man henvender sig til kommissionen
hvor vidtgående er det der er da ikke tale om noget ensidigt skridt det kan jo ikke gennemføres hvis
så hvorfor er det så forfærdelig vidtgående
selv om ordføreren ikke deler opfattelsen af at der er alvorlige forstyrrelser
være med til at løfte
vil jeg da spørge hvad er begrundelsen for at man ikke vil støtte enhedslistens forslag jeg har godt hørt at man snakker om en hel masse andre ting og
det er noget som enhedslisten også gerne vil samarbejde med regeringen om men som herre henning hyllested sagde det ene udelukker jo ikke det andet hvad er begrundelsen for at man ikke vil støtte det forslag
at spørge lidt mere præcist er det fordi man ikke mener at betingelserne i forordningen er opfyldt er det fordi man mener at der faktisk ikke er tale om en alvorlig forstyrrelse af det danske transporterhverv
med vores forslag om beskyttelsesforanstaltninger vi gerne vil gennemføre så siger kommissionen måske næh næh næh for det er jo ikke kun et dansk problem er ministeren så ikke enig i at hvis alle de andre lande er enige i
et generelt europæisk problem
i alle lande er ministeren ikke enig i at det ville være en taktisk fornuftig fremgangsmåde og så omvendt vil jeg spørge hvad har vi at tabe ved at rejse diskussionen som
jeg tror ikke der ligger en påstand i vores forslag om at det her skulle løse alle problemer der ligger heller ikke et
om at begrænse problemstillingen til dansk område det handler om at gøre opmærksom på
være et ganske udmærket redskab til at løfte diskussionen op på europæisk niveau som ordføreren siger
som foreslået af enhedslisten især hvis det viser sig at det
ordføreren siger er vi andre også tror
spørgsmål er ville det ikke være et godt redskab til at rejse diskussionen i eu
marked herhjemme som der ikke er de andre steder
så kan vi iværksætte nogle beskyttelsesforanstaltninger
i hvert fald dæmme noget op for det og vi får sat fokus på problemet eller også siger kommissionen nej det er ikke et specielt dansk