syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
magt i grønland der siger god for det eller ej vi skal som lovgivende magt have lov til at have den tid vi skal have og lytte til hinanden for at sikre at den bedst mulige lovgivning der
i begge parlamenter jeg håber ikke at
at man lovgiver her uden at have
igennem vel vidende at vi har masser af tid det synes jeg ikke er helt på sin plads
og høre hvad der bliver sagt
maj to tusind og otte vedtog
som er usa canada norge rusland og kongeriget danmark
ilulissatdeklarationen ilulissatdeklarationen bygger på
havretskonventionen
submission til fn under havretskonventionen
så helt sikkert komme til at tage en del år før en beslutning træffes omkring kontinentalsoklen men ikke mindst fordi det er en submission
at sikre at indsamling af data og information
soklen er af stor betydning hvis vi skal kunne stå stærkt i forhandlingerne med de lande som vi
skal konkurrere med så jeg vil gerne vide hvad statsministeren har at sige til den fremtidige indsats for at styrke rigsfællesskabets
under hele forløbet hvad kan vi regne med er regeringens
prioriteringer for arktisk område som skal underbygge
ret svært når vi kommer til danmark og skal bruge det danske sprog
at kunne føle os integreret og inkluderet i det danske samfund mange af de grønlændere som rejser til danmark er er ikke alle lige stærke
har svært ved sproget hvad kan statsministeren
kan føle sig bedre tilpas er der nogen initiativer vi kan se frem til
udvikle råstofsektoren baseret på den lille økonomi vi har og derfor skal grønland samarbejde med andre udefra vi så gerne danske investeringer og vi så også gerne en aktiv dansk regerings
klare holdning til et win win
mulige fremtidige erhvervsudvikling hvordan ser statsministeren på aktiv dansk regeringsdeltagelse i investeringer i råstofminedriften i grønland fremover
der jo at eftersom vi har fået hjemtaget sagsområdet er
magt på området og at den respekt udvises af sf tager jeg hatten af for at man har en anden holdning til uran er noget andet
at opretholde og og respektere den lovgivning som
og bliver dermed lovgivende og udøvende magt på området dette er tilfældet med råstofområdet det vil sige at grønland har den lovgivende og den udøvende magt
senere vedtog også samtlige partier i inatsisartut storskalalovgivningen således har grønland
sikret en råstoflov samt en storskalalov med alles vedtagelse og det vil så sige at det kan bane vejen for en flerstrenget økonomi
at lande skal udvikles baseret på egne ressourcer og muligheder flertallet i inatsisartut har ophævet nultolerancen over for uran og dette har så
som er en direkte konsekvens af denne beslutning og det er helt naturligt på sin plads udenrigsministeren fremlægger forslag til lov for grønland om kontrol
danmark er et kongerige også bestående af grønland og kongeriget har sine internationale forpligtelser
sikret en fælles erklæring mellem erhvervs og vækstministeriet skråstreg erhvervsstyrelsen
erhverv arbejdsmarked og handel om eksport
der til enhver tid vil sikre stadfæstelse af de lovgivningsmæssige definitioner og forpligtelser derfor har der været nedsat en arbejdsgruppe bestående af danske og grønlandske myndigheder som
og eksport af uran fra
føre sikkerhedskontrol om nukleart materiale arbejdsgruppens anbefaling
vi kan være med til at sikre en mere flerstrenget og mangfoldig økonomi
en udvikling inden for råstofområdet vil altid
sundhed og miljø og ikke mindst kontrolinstans samt internationale forpligtelser
på vores side og uanset om jeg kan lide det eller ej
forpligtelse til at sikre at vi følger de internationale
vi alle sammen er underlagt indtil andet er bestemt og derfor er jeg også fuldstændig enig i
vores lande hver især repræsenterer og skal
er sikkerhedsmæssige aspekter
respekt for befolkningen det skal være i respekt for sikkerheden
miljøet og sundheden ligesom det foreskrives i vores egen råstoflov
selv har stemt for jeg synes også det er utrolig vigtigt at vi finder
alle spørgsmål som har med råstoffer at gøre
så sikkerhedspolitik er mange ting derfor synes jeg
for at sikre at man har en fælles forståelse for de forskellige definitioner og det synes vi er helt okay det bakker vi fuldstændig op
og udøvende magt på råstofområdet og det vil sige
danmark bliver ikke eksporterende men gør grønland
sikkerhedsmæssige og de udenrigspolitiske aspekter
som vi skal lave et fælles forslag om således at
sikrer at de konventioner som danmark har underskrevet og de internationale forpligtelser som danmark har som et rige
som grønland ikke har overholdes således at det er
forpligtelser vi har som land og det er helt naturligt og på sin plads og det her
bane vejen for en større krig eller atombomber eller deslige tværtimod altså vi
hjemtaget sagsområde som grønland har fuld kompetence over men alligevel
en arbejdsgruppe som skal sikre
grønland kan leve med og som
inatsisartut og naalakkersuisut der
uran og sjældne jordarter og andre mineralske stoffer af økonomisk
første gang at vi har fået hjemtaget et sagsområde som har et sikkerhedsmæssigt aspekt det har så også resulteret i at vi har udformet vores samarbejde mellem danmark og grønland på en anderledes måde
udvinding af uranindhold alle mulige
man skal tage stilling til alle landets ressourcer uanset om man kan lide det eller ej
skal naturligvis ikke være i modstrid med selvstyrelovgivningen og
med statens egne internationale forpligtelser
laver direkte forhandlinger med andre lande
at det danske kongerige kommer ind og det er derfor at vi skal have den her aftale på plads
siumut mener at en flerstrenget økonomi baseret på fiskeri turisme og råstoffer er kerneområder vi skal satse på
for øvrigt alle partier har været enige med hinanden om gennem mange år
en målsætning der skal
gavn for befolkningen og generationer fremover
råstofloven blev enstemmigt vedtaget af alle partier i
grønland ikke er til fare for sundhed og miljø det har alle partier stået sammen om erhvervs og vækstministeren
grønland om kontrol med eksport af produkter med dobbelt anvendelse et lovforslag som er en helt naturlig konsekvens
siumut mener det er vigtigt med en fælles forståelse og fodslag i kongeriget danmark
der til enhver tid vil sikre og stadfæste den lovgivningsmæssige definition af de forpligtelser vi begge to står med en arbejdsgruppe bestående af danske og grønlandske myndigheder nåede
etableres lovgivningsmæssige og administrative rammer blandt andet eksportkontrol med dual use produkter hvis kongeriget danmark skal leve op til de internationale forpligtelser på området
lovforslaget er sammen med
der blev fremsat af udenrigsministeren den lovgivningsmæssige opfølgning fra dansk side på arbejdet i regeringens såkaldte uranarbejdsgruppe danmark er et kongerige også bestående af grønland
hilser velkommen lovforslagets formål er at sikre at produkter med dobbelt anvendelse ikke anvendes til kritiske formål og at kongeriget danmark overholder sine internationale forpligtelser
af produkter med dobbelt anvendelse fra grønland siumut stemmer
tilbagerulning af selvstyrelovgivningen tværtimod ser jeg
initiativ mellem to lande
forpligtelser med respekt for hinandens lovgivning det ser jeg som vejen frem til hvordan man kan finde
og et kompromis mellem to landes
hvor vi ser bort fra vores egen lovgivning vi har en meget striks lovgivning som
miljø skal der ikke udstedes
vi har meget strenge retningslinjer
grønland selv hvilke lande vi gerne vil samarbejde med
arbejdsmarkedets erhvervssikring i relation til loven om arbejdsskadesikring
overflyttes således til arbejdsmarkedets erhvervssikring kravet om at den administrative ledelse af arbejdsskadeforsikring
fra grønland under udvalgsbehandlingen siumuts
indstillede i forgårs lovforslaget til udvalgsbehandling med bemærkningen om at forslaget ikke ændrer ved skadelidtes skadelidtes forhold
retssikkerheden og mange andre områder som har stor betydning for den lokale befolkning derhjemme
forsømt det grønlandske område specielt på retssikkerhedsområdet på søopmålingsområdet og
prioritere hvis man vil prioritere rigsfællesskabet
er der er også et stort ansvarsområde som er
det sidste år det er retsvæsenets område bare som et eksempel
man kan gøre for at gøre noget godt for grønland på et
vedtaget i to tusind og ni har grønlands rolle og beføjelse ændret sig i henhold til
samarbejdet mellem danmark og grønland det har i en tid hvor grønland
udenlandske investorer til mineprojekt og infrastrukturområdet
vil have internationalt samarbejde på mange måder skabt lidt forvirring hvordan er det nu egentlig at den nye aftale ser ud og hvad er det vi kan i henhold til
større informationsformidling om grønlands nye rolle
skal være centrale i det fremtidige arbejde
grønlandske interesser bliver ikke nævnt i rapporten
demokratisk på samme måde som som
det er flertallet der bestemmer
man vil sætte særlig fokus på
at man er imod uranudvinding eller at uran overhovedet tages op af jorden mener sf
og rigsfællesskabet forpligter til tæt samarbejde og fælles forståelse for de internationale forpligtelser
den danske regering påtager sig på vegne af riget eftersom vi ikke har udenrigs og sikkerhedspolitisk kompetence på det område
også varetager sikkerhedsspørgsmål på vegne af rigsfællesskabet
som burde blive inddraget og det grønlandske parlament inatsisartut har
hvad danmark påtager sig på områder
styrke rigsfællesskabet og den fælles forståelse
et så alvorligt spørgsmål vil det være helt naturligt at man retter henvendelse til hinanden og lader hinanden vide hvad
giver indflydelse men det er grønland der leverer otte og halvfems procent af arealet vi er fra grønlands side klar til at bidrage med det vi kan
interesser hvis danmark er interesseret i at fremme resten af rigsfællesskabets interesser grønland og danmark udgør tilsammen en arktisk stormagt siges der og det er på tide at danmark tager det ansvar
perspektiv selvstyreloven slår endegyldigt fast at grønland har ret til selvstændighed og et overvældende flertal af grønlændere stemmer på partier der går ind for grønlands selvstændighed
det vigtigt for danmark at forstå
udmelding fra grønlands side at naalakkersuisut det grønlandske selvstyre fastholder at man lever op til sin aftale jeg vil mene at det til enhver tid
være rigsfællesskabets interesser der kommer først
der ikke træffes en beslutning som kan svække andre dele af riget på grund af national politik danmark varetager udenrigspolitikken på vegne af grønland og færøerne
det har vi måske set mest tydeligt i forbindelse med færøernes eksport af fisk til rusland trods dansk deltagelse i handelssanktioner
grønland og færøerne får fuld indsigt i hele den udenrigspolitik der føres på vegne af hele rigsfællesskabet danmark har pligt til at medinddrage rådføre og konsultere grønland når emner vedrørende grønland vedrørende grønland og arktis tages op
internationale møder i henhold til itelleqerklæringen som vi begge to skal leve op til det er blevet fremhævet at rigsfællesskabets udenrigspolitik ikke skal dikteres fra nuuk eller tórshavn
være rimeligt men det er heller ikke rimeligt hvis rigsfællesskabets udenrigspolitik dikteres fra københavn generelt ønsker vi i grønland at man
samarbejdet med grønland vi har meget at tilbyde hinanden
danmark kan støtte grønlands arbejde er gennem de danske ambassader vi så gerne danske ambassader rundtomkring i verden blev uddannet i grønlandske eller ansatte medarbejdere
grundig viden om grønland så de danske ambassader ikke bare i særlige tilfælde men som en naturlig del af deres
daglige arbejde kan fremme hele rigets erhvervsinteresser
også nødt til at understrege at fastsættelsen af råstoffernes pris måske efter markedspriser har grønland aftalt med europa kommissionen allerede tilbage i to tusind og tolv og alt andet ville være dybt urimeligt over for de mineselskaber
vi har mange grænsehindringer i rigsfællesskabet som
sat særlig fokus på
mange af de grænsehindringer vi ser i rigsfællesskabet er forældede og absurde og trænger til at blive fjernet således at vi har et rigsfællesskab
møder hinanden med stor forståelse for hinandens forskelligheder
siden indførelsen af hjemmestyret i nitten ni og halvfjerds har vi fra grønlands side satset meget
vores uddannelse inden grønland hjemtog
der kun et par uddannelsessteder i grønland
rigtig mange uddannelsessteder og aldrig nogen sinde har vi uddannet så mange gode kræfter som nu men vi har lang vej endnu som befolkning
potentiale men det er ikke alle muligheder der er lige synlige statsministeren redegør for nogle af de erhvervsmuligheder som grønland forsøger at udvikle på nationalt niveau for eksempel minedrift
turistinfrastruktur men jeg deler faktisk statsministerens opfattelse af vigtigheden af det private initiativ
mange opgaver i grønland som er underlagt direkte dansk ansvar
retsvæsensområdet som har meget ringe
der bliver ikke udvist lige prioritering og ligeværdighed her snakker vi om mange bygder uden retssikkerhed landbetjente eller
at rette henvendelse til en tilstand jeg ikke mener
blandt andet at køre og bygge hundeslæder og overleve i grønland det kunne måske være en idé at tilpasse forløbet sådan at grønlandske ansøgeres forudgående kunnen
slædekørsel og overlevelse i de arktiske egne kunne inddrages
stedet fokusere på forsvarets træning som grønlandske ansøgere normalt ikke
det vil være en ligeværdig form for fællesskab hvor vi hele tiden fokuserer på
i dag grønlandske læger og jurister og
år cirka halvtreds nye lærere
hvis man sætter fokus på hvad grønland har formået
etablere og opnå inden for de sidste fem og tredive
den tid hvor danmark havde ansvaret for uddannelse i grønland og jeg vil mene at det er en succeshistorie i
blive færdige hvert år som vi gør i dag
rigtig stolte af men vi har langtfra nået målet og vi synes
vi har gjort det godt nok med at få flere med
vil jeg sige at jeg er stolt over at jeg lever i et land hvor det samlede naalakkersuisut og inatsisartut står bag
at fremme uddannelserne så meget som vi nu kan med
når vi i grønland via vores finanslov afsætter så
hvert evige eneste år vil vi også meget gerne se nogle rapporter så ofte som vi kan så
det er helt naturligt for en regering og for et
fremkommer med rapporter således at man hele tiden kan vurdere de indsatser
vi for hvert eneste år afsætter endnu flere midler
nok til vores egne unge og etablerer uddannelsesmuligheder i grønland mest muligt således at de ikke behøver at forlade landet
egne krav er så noget andet men jeg vil sige at det at fremme uddannelsesniveauet i grønland ikke bare er et politisk ansvar det er lige så meget
meget stort frafald i de grønlandske uddannelsesinstitutioner konstant har politisk fokus på at sikre forskellige initiativer der skal være med til
således at rigsfællesskabet får en win win situation ud af det her men hvis interessen udebliver
er det også vigtigt for grønland at pointere over for rigsfællesskabet at andre lande har interesse i udvinding af mineralske råstoffer i grønland
investere i grønland det er pointen med hele situationen
ser på langsigtede fælles løsninger der kan være til gavn for rigsfællesskabet også efter en tid hvor grønland
for at fremme investeringer i grønland i rigsfællesskabet
at rigsfællesskabet er i forandring
i den sammenhæng nævnte jeg også
hvis bare jeg kunne sige det på en festlig måde men det kan jeg altså ikke det har været negligeret i så mange år
have en mulighed for at være stærke sammen i fællesskab så er ligeværdighed og medinddragelse og og samarbejde nøgleordene sådan som
det er to og tredive sagsområder som danmark har ansvaret for og som trænger til at blive set lidt
sæde i fn under ecosoc economic
med økonomi at gøre det drejer sig om et folk og dets rettigheder vi arbejder
arktisk råd vi er der ikke for at hente midler derfra vi er der for at sikre at den arktiske befolknings stemme bliver hørt og ikke bare bliver repræsenteret af staterne alene i den sammenhæng vil
med andre lande på allerede hjemtagne sagsområder som fiskeri og vi laver fiskeriaftaler med andre lande så vores samarbejde med andre lande er ikke bare baseret på
det er baseret på indflydelse medinddragelse og bidrag til
den anden part det har ikke noget med det at gøre
drejer sig om at tage ansvar for sig selv og tage ansvar for alle de problemstillinger man nu måtte stå over for men også bruge det potentiale ens eget land har til et et videre arbejde jeg synes også
at se tingene på fordi det er tre forskellige kulturer tre forskellige sprog tre forskellige prioriteringer og et stærkt rigsfællesskab
ordføreren hvad ser i som den største trussel
andre dele af rigsfællesskabet grønland har aldrig været i krig og vi har bestemt ikke tænkt os
starte på det men når man er et rigsfællesskab har man forpligtelser over for hinanden og se på hinandens
taksøerapporten danmark bliver en arktisk stormagt
ikke nævnt med et eneste ord jeg vil gerne spørge statsministeren
fremtidig stormagtspolitik
fra dansk side kommer til at
inddrage også grønlandske interesser
at vi har evnen til at sætte os ind i hinandens synspunkter og behov med respekt for sprog kultur og historiske forskelle
fælles løsninger der til enhver tid skal sikre stadfæstelse af de lovgivningsmæssige definitioner
hvor man kan se markante forbedringer for hele rigsfællesskabet hvis regeringen ønsker at prioritere dette en langsigtet indsats
skabe noget sammen nye sejlruter nye erhverv og nye muligheder kan skabes sammen
stigende trafikale udfordringer i de grønlandske farvande er noget der kræver
bedre rammer for et mere sikkert arktis grønlands vej til selvstændighed har resulteret i at flertallet i inatsisartut det grønlandske parlament støtter forslaget om
en grønlandsk forfatning her så jeg gerne et aktivt danmark som til enhver tid samarbejder
om mere selvbestemmelse
et forberedende forfatningsarbejde kunne være et godt eksempel på en fælles indsats og en fælles
og politisk sameksistens
et område som i rigtig mange år har trængt til væsentlige forbedringer politiets mulighed for at have fælles radiofoni vil være et naturligt tiltag som
men også effektivisere indsatsen og dermed øge retssikkerheden for landets borgere
grønlands politis ønskeliste i rigtig mange år lige løn og lige vilkår for
jeg håber regeringen vil se alvoren i
derfor er det nødvendigt at politistyrken ved kysterne også får de fornødne ressourcer
udformes i et tæt samarbejde med den grønlandske regering
samt relevante parter i danmark med deltagelse af de grønlandske huse og de grønlandske studerendes organisation i danmark avalak
i rigtig mange år og dog er dette ønske aldrig blevet indfriet
nævnes at man via den grønlandske finanslov finansierer flere dansksprogede præster til at servicere den dansksprogede menighed i grønland som egentlig er langt mindre end den grønlandske menighed i danmark
folkekirken danner gode rammer for alle rigsfællesskabets borgere men men at kunne få lov til at høre sit eget sprog til
bryllupper barnedåb begravelser sjælesorg med videre er og vil altid være det bedste ovenikøbet et af rigsfællesskabets egne officielle sprog som burde have bedre betingelser kirkeministeren
gerne blive til en realitet fra to tusind og sytten finansloven
en disponering af arktis
indsats for at forbedre
et signal om en fælles indsats for at fremme arktis og dets muligheder
at alle borgere i rigsfællesskabet har det godt
sociale område langt de fleste grønlændere der er bosiddende i danmark
og velfungerende og bidrager
systemet til at komme videre i livet det har været nødvendigt
af satspuljemidler og baseret på strategien for udsatte grønlændere
det har givet kommunernes indsats et løft og ikke mindst har det resulteret i bedre rammebetingelser for den fælles indsats som er så god jeg så gerne at regeringen udviste vilje til at fortsætte denne ordning
store som små ønsker at få observatørstatus i arktisk råd vi er
arktiske indsats fra dansk side
jeg også havde glædet mig til at læse lidt om
løsningsforslag på langsigtede spørgsmål
en arktisk redegørelse tænker man også på
arktiske polarhav og canadiernes og amerikanernes indgivelse af deres submission
og det mulige højsøfiskeri er
kunne have været meget vigtige at tage med i redegørelsen når man
mange emner der bliver taget op i redegørelsen
politiet i grønland savner jeg også i den grad konkrete forslag til hvordan kommunefogedproblematikken skal løses
det totale danske ansvar på retsområdet fortjener en grundig gennemgang
den fremtidige opgaveløsning rigsfællesskabet er unikt som statsministeren tidligere selv
sagde det i åbningsdebatten grønland har
unik rolle i hele rigsfællesskabet
også en unik rolle over for amerikanerne på grund af grønland der er igangværende vigtige sager der er af stor politisk betydning
at bibeholde de gode relationer mellem grønland og danmark
mange gode og mindre gode ting med sig hvad angår grønland
relationerne mellem danmark og grønland amerikanernes tilstedeværelse i grønland baseret på tilladelse fra danmark
ingen økonomisk gevinst af vores land og det bliver forurenet denne aftale mellem amerikanerne og danmark er ikke til glæde og gavn for grønlænderne hverken økonomisk eller miljømæssigt
der skal være bussemand i den her sag danmark
miljøfarligt materiale der bare har fået lov til at ligge og flyde
siden nitten syv og fyrre
sprængstof dengang sagde miljøministeren
skal være verdens skraldespand
grønland mistede servicekontrakten
vores arktiske verden er meget sårbar
at have én stemme i arktisk råd ved spørgsmål
manglende interesse i at sikre oprydning efter nuværende og tidligere amerikanske militærinstallationer i grønland
den arktiske del af rigsfællesskabet udgør tyve procent af hele arktis den tidligere arktiske strategi som er ved at være ved vejs ende har
tværtimod har jeg
at se væsentlige forbedringer som tager udgangspunkt i selve strategien fra to tusind og elleve der er udkommet to vigtige rapporter i den her regerings tid
vigtig den arktiske redegørelse fremhæver ikke de vigtige udfordringer vi som rigsfællesskab kommer til at stå over for på grund af de nye sejlruter og nordpolen som isfrit område om sommeren
noget engagement og interesse i at tage initiativ
ved netop at investere og tage aktivt del i opgaveløsningerne og række hånden
den anden vej
en minister for selvstændighed så grønland har sat sig nogle store målsætninger som kommer til at få en stor betydning for rigsfællesskabet
hvordan det kommer til at se ud i fremtiden men vi har en ting tilfælles som vi begge
henhold til selvstyreloven har vi en forpligtelse begge veje til at respektere de aftaler vi har indgået mellem danmark og grønland indbyrdes
for det politiske arbejde det har vaklet noget den sidste tid specielt når det
at levere informationer samtidig
danske parlament men også levere information til grønland specielt når det drejer sig om thule kontrakterne så jeg vil gerne spørge statsministeren
arbejdede meget længe ovenikøbet i hele ti år og efter at de havde arbejdet i hele ti år fremkom de med nogle meget
udkom i to tusind og fire anbefalingerne er langtfra implementeret endnu
sikre at mange af disse meget vigtige anbefalinger fra retsvæsenskommissionen
tilbage fra to tusind og fire bliver implementeret i grønland for at højne retssikkerheden for alle rigets dele på lige fod
fjorten ud af tres
uden kommunefogeder det svarer til at man ikke har en landbetjent man har ikke en lovens
repræsentant at rette henvendelse til og det er ikke holdbart for mange
jeg er rigtig glad for at se at der i regeringsgrundlaget står at retssikkerheden i grønland skal være på lige fod
hundrede og fyrre under efterårssamlingen lovforslaget blev videresendt til behandling i lovudvalget og beslutningsforslaget drejer sig om grønlands selvstyres udtalelse
lovforslaget og anordningsudkastet omfatter tilhold ophold forbud og bortvisning telefonforkyndelse og magtanvendelse i grønlandske anstalter
der har ikke været anledning til ændringer til lovforslaget om
har fremsat deres udtalelser vedrørende forslaget og de retter i denne forbindelse deres supplerende bemærkninger til justitsministeren
har været rigtig rigtig god dialogen har været fin og vi har haft mulighed for
resultater der kommer ud ud af det her så jeg håber at den nye finansminister
i forbindelse med fremdriftsreformen og
haft vores bekymringer for vores studerende som
den bekymring har vi taget op i forbindelse med
finansministeren og jeg kan forstå at den bekymring vil man tage alvorligt og
til foråret så jeg har store forventninger til at
man vil se på den grønlandske studerendes
vilkår således at man sikrer at der ikke
regelændringer fremover
de arktiske områder fra den danske regerings side det betyder så også at
danske grønlandske og færøske krav til enhver tid vil leve op til
i dataindsamlingen og jeg er også rigtig glad for at man
dataindsamling og behandling af kontinentalsokkelarbejdet
fortsættelse af satspuljemidlerne således at
sociale indsats for de grønlændere som er bosat i danmark og har behov for
med og at der er en bred forståelse
jeg tror også at der er regeringens egne anbefalinger på indsatsområder
de udmeldinger som de grønlandske huse er kommet med
den grønlandske regering vil arbejde tæt sammen for at få en fælles forståelse for hvornår disse vil være færdigproduceret og leveret til det grønlandske
større organiseret og velanalyseret
grobund i det grønlandske samfund uanset
den grønlandske menighed i danmark
mennesker betjenes af én grønlandsksproget præst til trods
i den politiske vilje fra kirkeministeriets
servicering af den grønlandske menighed så jeg håber
nye kirkeminister lytter godt til det og sikrer
på justitsområdet er vi rigtig glade for at der bliver taget hånd om
på it området det bliver en en forbedring som
opgaver overalt i grønland under sættemøderne
form af kommunefogeder fjorten bygder ud af tres bygder er uden kommunefoged og det er ikke godt for den grønlandske retssikkerhed og i den sammenhæng har vi taget det op igen og igen for at sikre
denne problemstilling tages alvorligt af justitsministeren og
rammebetingelserne er så gode at det vil være
jeg er rigtig glad for at man vil bemyndige den grønlandske politimester til at
bedre rammebetingelser i form af huse eller lokaler som kommunefogederne fremover kan bruge
kommercielle investeringer i grønland for at
den danske investeringsverden
at udvise interesse for
i form af investeringer inden for det infrastrukturelle
jeg ser gerne danske investeringer
vi kender til danske standarder vi kender til dansk kultur vi kender til
som det er sagt tidligere tror jeg også det er vigtigt for finansministeren at
kontakt med udenrigsministeren for hvis man følger
dialogen og diskussionen i dag
og hvis man skal se på selve problemstillingen omkring camp century
sig for øje at der muligvis kommer investeringer og udgifter der vil resultere i
kortlægning og deslige så jeg
glæder mig til at se det videre forløb
konstruktive og konkrete løsninger for at få den her sag
forligskredsene som har med grønland at gøre
statsministeren står i spidsen for også gør grønland stærkere
stærkere i dag ikke bare
stærkere men også burde gøre grønland
i dag står grønland
med store dilemmaer hvad angår vores holdninger
ud over at vi skal være glade for at amerikanerne forsvarer os
også mange aspekter i det grønlandske samfund som gør at vi sætter spørgsmålstegn ved amerikanernes tilstedeværelse
samlet inatsisartut at grønland ikke kan acceptere den nuværende situation
ikke i medfør af forsvarsaftalen fra nitten en og halvtreds og efterfølgende tillægsaftaler
af aftalekomplekset indgået mellem usa og kongeriget danmark i den sammenhæng vil jeg gerne spørge statsministeren hvad statsministeren vil gøre for at sikre at
om vi beholder servicekontrakten i det danske kongerige eller om den
i en tid hvor det er meget uvist
med en aftale som er af så stor og væsentlig betydning for
hvilket jeg har meget svært ved at se årsagen til i den sammenhæng
kongeriget står til det står vi også stærkt i forbindelse med vores forhandlinger med amerikanerne hvad angår
er blevet implementeret men langt fra sikret en
i andre dele af danmark når statsministeren
retssikkerheden skal være ens overalt også når det angår grønland og vi har
hundrede og seks og halvfjerds om sikkerhed og sundhed i miner forslaget bidrager dermed til at sikre den bedste internationale praksis på råstofområdet hvilket er og gennem mange år
at gøre landet til en attraktiv aktør på råstofmarkederne med forslaget begrænses risikoen for at farlige kemiske stoffer eller materialer bruges på en uhensigtsmæssig måde
samarbejdet mellem samarbejdet
om indsamling af data som man kan arbejde
for at forebygge arbejdsskader jeg noterer mig også at forslaget da det blev behandlet i inatsisartut blev støttet af samtlige partier
militære tilstedeværelse nævner jeg i første omgang ikke i det her ordførerindlæg eftersom jeg mener at det ikke hører ind under beslutningsforslaget når det er sagt
at arktisk kommando har mange opgaver der skal løses hos os gennem civil samfundspligt selvstyrekommissionens rapport endte med at anbefale at der bør indføres en kombination af værnepligt og civil samfundspligt
det viser erfaringerne fra forsvarets
i grønland og her mener jeg at der er potentiale til et yderligere udvidet godt samarbejde at danmark naturligvis informerer og rådfører sig med grønland når danmark vælger at tage del i en konflikt i verden
naturligt tiltag hvis man finder alle statens borgere og myndigheder vigtige at informere og inddrage inden man begiver sig ud i en krig på vegne af staten
og air greenlands helikoptere og deslige som understøtter forsvarsopgaven i form af sar beredskabet så
en af de ting som du bruger som argumentation
frivillige ønske om at være en aktiv del af forsvarets opgaver i grønland allerede er til stede og man har i forvejen sagt at der skal afsættes flere midler
kan imødekomme den her stigende interesse fra vores unge
tage aktivt del i forsvarets opgaver det fungerer jo i forvejen udmærket på frivillig basis
valg til at tage en uddannelse i forsvaret hvad er det der får dig til at tro at der
med usa
ansvarspådragelse men også
det behøver ikke nødvendigvis at have noget med danmark at gøre at blande sig synes jeg også er helt okay
vi går ind for alle dele af universelle menneskerettigheder herunder
blandt andet ytringsfrihed og ikke at lave forskelsbehandling baseret på hudfarve og religion det lever vi
bud på hvordan vi kunne gøre rigsfællesskabet stærkere
får danmark til at forstå hvor vigtigt det er at prioritere
i det mindste kan starte med at arbejde for et mere ligeværdigt rigsfællesskab
vegne af riget det er ikke helt korrekt grønland har udenrigskompetencen på alle hjemtagne sagsområder
det er jo derfor at grønland har sine egne fiskeriaftaler med andre lande blandt andet eu norge canada og rusland og andre lande
på alle hjemtagne sagsområder
gerne vil være med til at styrke økonomien i grønland hvad med at starte med at investere i de områder som er direkte dansk ansvar blandt andet
men det er ikke nok at man har kærlighed og respekt
på de to og tredive sagsområder som er direkte
som er meget negligeret i dag har enhedslisten
bygge militærbaser i grønland og deres
tilstedeværelse er baseret på en dansk amerikansk forsvarsaftale
ikke er rigsfællesskabet værdigt på nogen måder hverken nationalt eller internationalt indtil videre har vi
at der skal laves en redegørelse og en vurdering
en dialog men redegørelse vurdering og dialog fjerner altså ikke affaldet hvis det var op til alternativet
det er jeg rigtig glad for jeg
stor kærlighed og respekt stadig væk eksisterer i i almindelighed og generelt mellem grønland og danmark også efter
vi har mange fælles bånd og fælles historie og mange familier der er knyttet sammen de vil jo stadig væk eksistere
bare grønlands politiske situation og position der vil have ændret sig så jeg tror ikke at
førsteprioritet og de midler og de initiativer der bliver igangsat af inatsisartut og implementeret af naalakkersuisut
end noget andet land i betragtning af befolkningsantallet og økonomien
der fylder mest den fylder meget lidt vi er ikke i tvivl engelsk kommer til
jeg håber sandelig også at isen holder for hvis isen smelter
ordføreren mener man skal gøre for at sikre et stærkere rigsfællesskab baseret på det udgangspunkt
det politiske plan har ændret sig en ændring som det absolutte flertal i grønland ønsker nemlig at vi arbejder os i retning af selvstændighed
man på det politiske plan ønsker og et rigsfællesskab man ønsker på den samfundsmæssige side kan ses på konkrete initiativer hvor mange midler bruges der på at sikre at man underviser
unge i faktuelle realiteter om hinandens samfundsforhold hvor meget ved vores unge egentlig om hinandens lande
rigtig mange gymnasieelever på besøg unge der gerne ville vide lidt om grønlandske forhold og om relationerne mellem danmark og grønland jeg ser en meget lille viden om grønland hos unge desværre
lands beliggenhed vi er bevidste om de problemstillinger vi står over for vi er bevidste om vort lands muligheder
lands vigtighed for verdenssamfundet et udgangspunkt som som i sig selv gør os stærke og giver os mod til at gå hele
indført og dermed retten til selvstændighed så det er ikke inatsisartut eller naalakkersuisut der har bestemt det
en evig diskussion for et globaliseret samfund hvor meget dansk
fylde når vi opererer med tre sprog i vores samfund det synes jeg også er en helt naturlig diskussion
jeg tror samtidig at det at det ikke bare er selvstændighed
den grønlandske befolkning koncentrerer sig om tværtimod
selvstændighed fylder ikke mere end
og handle selvstændigt at tage hånd om
en del af selvstændighedsprocessen politikken er det mindste politikken kan man forhandle sig frem til alt andet er meget vigtigere der mener jeg også at selvstændighedsprocessen er en proces som skal styrkes i det grønlandske samfund
en generel diskussion om hvad det er for et samfund vi ønsker i fremtiden
det har vi set på sundhedsområdet det har vi set på uddannelsesområdet vi har set det på mange forskellige områder som grønland i forvejen har fået hjemtaget fra danmark så jeg jeg vil ikke
problemstillinger vi kommer til at stå over for
som har hjemtaget alle deres sagsområder
vi har et uddannelsessystem i dag som møder møder meget kritik
på mange områder men når vi ser den historiske plan for grønland
i hele vores arbejde i arktisk råd i den sammenhæng vil jeg mene at kongeriget har en fælles stemme
møder vores udfordringer med med de lande
men har svært ved det netop fordi de meget ofte ikke forstår de samme bæredygtighedsprincipper og modeller
har jeg indtil videre svært ved at se hvordan det kan gøre os endnu stærkere i regionen end
er under dansk ansvar ligesom domstolene det vil jeg synes er
når det er sagt synes jeg også samtidig at
naturligvis skal på samme plan som alle andre steder for at styrke retssikkerheden både til søs og til lands
det er jo store ord og vi har også store forventninger til det
to ministerier som har med børn og unge at gøre
lande har krydsende interesser såsom fiskeriet
grønland hjemtog fiskeriet allerede tilbage i
og i den sammenhæng fik grønland også kompetencen til at kunne føre udenrigspolitik direkte inden for fiskeriet og har sidenhen også
når statsministeren siger dette
om at grønland ønsker at føre sin egen udenrigspolitik også inden for fiskeriet hvad bygger bygger statsministeren det
statsministeren siger at danske interesser er på vegne af hele rigsfællesskabet og at dette er koordineret
dele af riget hvad bygger statsministeren det på når grønland fremkommer med skarp kritik
om grønland ønsker selvstændighed eller ikke ønsker selvstændighed og hvornår og hvor meget vi vil diskutere det det er også
og det er vi også enige med hinanden om i henhold til selvstyreloven det synes jeg også er rigtig godt når det er sagt
hvordan man kan være med til at hjælpe det grønlandske samfund
dansk jurisdiktion og disse har været underprioriteret rent finansielt gennem mange mange år
over for samtlige partier og regeringer hvad med at starte med
for at styrke den grønlandske økonomi og
af alle gaver nemlig hjemmestyret det var vigtigt for hende at fortælle mig at jeg skulle føle medejerskab
gøre os stærkere og friere
ønsket om selvstændighed og ønsket om at tage ansvar for alle vore egne anliggender er givet videre til den næste generation
danmark og grønland har i fællesskab udformet selvstyreloven en lov som vi begge kan være meget stolte af og en lov som bliver anset som best practice på verdensplan
hvordan to lande kan samarbejde om en løsrivelse baseret på respekt og forståelse
min levetid og det får jeg også stor kritik for
er to vidt forskellige verdener og samfund jeg er vokset op i et land med eget parlament
uummannaq som bliver betragtet lidt som et yderdistrikt og taler udelukkende grønlandsk i
folket tror meget på
det drejer sig om råstofområderne de tre søjler som er bærende for
udvikling i grønland er meget ofte det som folk relaterer til når de snakker om økonomisk uafhængighed
opbakning og tilslutning til
hvilket sprog der nu måtte tales derhjemme men selvstyreloven sætter rammebetingelserne for hvordan et samfund vil være skruet sammen også hvad angår det sprogmæssige og
jeg synes selvstyreloven skal være det samlende organ
disse grænsehindringer kunne løses således at man i rigsfællesskabet kunne få en meget
er ikke rigtig kommet noget siden da
mit sidste møde med socialministeren henviste socialministeren mig til statsministeren
først en stor tak til alle kollegerne her i folketinget for året der er
være omme og for et godt samarbejde forleden havde vi en debat om rigsfællesskabet her i salen det var den længste af sin art under debatten hørte vi flere partier
eftersom de grønlandske mandater ikke var inviteret til forliget
landenes fokus på arktis er baseret på tre vigtige fokusområder klimaforandringer nye sejlruter og mineraler
og vores internationale relationer disse potentialer har fælles indsatsområder vi kunne gøre fælles gavn
grønlandske farvande skal sikre en mere sikker sejlads i grønland for befolkningen og for turisterne det er et udtryk for vidensdeling og fælles forskning samarbejde på erhvervsområdet
fælles løsning af forsvarets fremtidige opgaver i grønland det vil ikke mindst være et udtryk for
foreslået mineprojekt
minen derfor selv må finansiere beredskabet det er ét blandt mange emner der får os til at reagere jeg vil herfra igen påpege hvor vigtigt det er at vi sikrer beredskabet i grønland
frem til at komme med mine bidrag til mulige forbedringer i forbindelse med det finanslovsforberedende arbejde der løber hen over sommeren
areal det er specielt på grund af grønland grønland er meget vigtig for danmark udenrigs og forsvarspolitikken
danmark har sine allierede at samarbejde med til efteråret forhandles et nyt forsvarsforlig jeg vil varmt anbefale statsministeren
at sikre at de nordatlantiske
de områder som vedrører grønland og arktis det er vigtigt at hele rigsfællesskabet føler medejerskab af den fælles forsvarspolitik
hvis rigsfællesskabet kan stå sammen
som statsministeren siger bomstærkt de grønlandske borgeres retssikkerhed i grønland er ikke bomstærk vi føler os ikke
inkluderet i prioriteringslisten på de områder hvor
for den enkelte borger lad os stå sammen om at finde de gode løsninger til gavn for alle borgere i rigsfællesskabet kærlighed og respekt for grønland
amerikanerne ved at miste servicekontrakten jeg tror også samtidig at
bliver det meget svært for hele kongeriget at få den tilbage jeg tror også helt bestemt at
servicekontrakten på thuleområdet ikke
indtægter på skatteområdet i grønland men det er
at kongeriget burde stå meget stærkere
amerikanernes tilstedeværelse i grønland er på nogle måder ikke til gavn for den grønlandske befolkning for
vi står tilbage med amerikanernes efterladenskaber på mindst
som alle sammen venter på oprydning så jeg tror helt bestemt at
skal vi hinanden det bedste og jeg tror også at
fungerer godt er up to date og lever op til dagens behov i grønland
sagsområder hvilket jeg synes
og hvordan vi løser tingene i hver vores regering eller parlament og i befolkninger jeg tror helt bestemt
ord på tingene som har med vores rigsfællesskab at gøre indtil andet
vi lærer dansk fordi vi hører til det danske kongerige og det er sprog nummer
sprog nummer tre er engelsk alle tre sprog er obligatoriske fag i skolerne og jeg synes også generelt at vi skal være gode til at lære andre sprog end bare vores eget sprog derhjemme til vores
bliver udsat for diskrimination af det danske system når de retter henvendelse til
kommunekontorerne og deslige det synes vi ikke er godt nok det
jeg tror også at når vi ser de to rapporter
der sådan meget markante bud på hvilke forbedringer vi kan
både på det kommunale område men også på
vi har mange områder som
bedre til at håndtere for at forstå hinandens situationer
at spørgeren også har kendskab til dem der er nogle meget konkrete
en politiker som siger tingene lige ud og det synes jeg også er helt
være plads til jeg tror også helt bestemt at
mine ytringer om et selvstændigt grønland
til at tro at det er fordi jeg har noget imod danmark
interparlamentariske plan og se
selvstyreloven er vi enige med hinanden om
er utrolig vigtigt at vi følger den hele vejen igennem til punkt og
retssikkerhed retssikkerheden i grønland halter de sidste forhandlinger
den danske regering og grønland var tilbage i to tusind og syv hvor vi lavede
konservative justitsminister siden da er der ikke sket de helt store
særlig lagde vægt på hele nordatlanten som
omkring bæredygtighed
og vi står over for store udfordringer med
som man skal sætte fokus på på politisk plan for at nå en fælles forståelse om bæredygtighed
i fællesskab i hele ti år fra to tusind og fire til to tusind og fjorten arbejdede sammen i en kommission der hedder
i to tusind og fjorten kom med en lang række anbefalinger til tiltag som grønland og danmark i fællesskab er blevet enige om skal implementeres de er langtfra blevet implementeret hvad mener ministeren
disse manglende implementeringer
hvorvidt arbejdet kan bringes videre og at socialdemokratiets ordfører siger at prioriteringslisten vil man gerne se fra naalakkersuisuts side inden der træffes en endelig beslutning
fylder hele fire hundrede og syv og halvfems sider
præciserer skal implementeres og igangsættes af nye konkrete initiativer fra regeringens side hvad er den anden prioritering
ordføreren siger at man gerne vil se listen når denne i forvejen er nedfældet tilbage
står der meget klart og tydeligt hvad det er der skal være på plads for at sikre en retssikkerhed i grønland der er
kender til det store arbejde grønland og danmark i fællesskab har
form af retsvæsenskommissionens anbefalinger
ting som grønland og danmark i forvejen indbyrdes er
ordføreren hvad det er man mener der
en respektfuld tone og dialog mellem grønland og danmark i retsvæsenskommissionen fra to tusind og fire til to tusind og fjorten hele ti år
en fire hundrede og syv og halvfems siders betænkning
at sikre en god retssikkerhed i grønland er et hundrede procent dansk ansvar
man har arbejdet ti år sammen både i grønland og danmark på retsvæsenets område og
fremkommet med en lang række anbefalinger det har stået stille
man er meget bagud med implementeringen af de ting man havde igangsat man venter på hvad grønland vil komme med af
kunne ikke fremkomme med sine egne ønsker og egne prioriteringer
har stået stille og man er så langt bagud det er begrundelsen for
højnelse af retssikkerheden i grønland
stod det konservative folkeparti
og at implementeringsfasen skulle igangsættes
lidt tilbageholdende med at pege på nogle områder
hvorfor har de konservative
anføres at staten løbende og frem til selvstyrets overtagelse af et sagsområde sikrer en standard
forslaget gennemførte anbefalingerne i betænkningen fra to tusind og fire fra den grønlandske retsvæsenskommission
er blandt andet på grund af at det betragtes som et bijob og at man møder mange forhindringer og udfordringer i hverdagen i hovederhvervet der forhindrer en i at kunne være til rådighed ligesom statsministeren selv siger
der trænger til et løft det er korrekt at disse
finanslovsforberedende arbejde hen over sommeren kommer til at have en afgørende effekt på retsområdet i grønland og jeg er sikker på at samtlige partier vil stå bag
naalakkersuisoq for justitsområdet
og justitsministerens dialog giver anledning til forventninger
næste finanslov naalakkersuisut er i gang med at udforme konkrete forslag til forbedringer på retsområdet på vegne af regeringen hvilket jeg ser frem til naalakkersuisut har en dialog med justitsminister
der er ikke kommet konkrete forslag til forbedringer endnu men der arbejdes på det her og nu
i den nærmeste fremtid vil der komme et katalog fra naalakkersuisuts side der over for den danske regering vil
man kan ikke få rekrutteret kommunefogeder man hører rigtig rigtig mange forskellige argumentationer for hvorfor
i hele ti år har arbejdet sammen
på retsområdet i hele kongerigets historie så står man stadig væk i dag og venter på en dialog
befolknings retssikkerhed ligger på et meget meget lille sted vi beder ikke nogen om at trylle vi beder ikke nogen om at knipse med fingrene vi beder ikke nogen om at gøre noget som man ikke kan vi beder bare om en politisk prioritering
højne retssikkerheden for en del af den danske stats egen befolkning
og at det tages op for at sikre at der ikke sker overlapninger mellem naalakkersuisut og regeringen her
er de forhold som grønland lever under
forringer retssikkerheden i grønland
vil snakke yderligere trods af at man har arbejdet sammen i ti år
meget klare bud på hvordan man kan forbedre og højne retssikkerheden i grønland der er heller ikke
en meget skarp tone fra
om hvad der er det næste skridt ordføreren
bådulykker der har kostet menneskeliv den her sommer det har derfor været en sommer som vi
til katastrofearbejdet og genopretningsarbejdet
det er vigtigt at beredskabet så vidt muligt er rustet til at kunne
opgaveløsning på områder der er under fuldt dansk ansvar til enhver tid er baseret på aktuelle data og
i kongeriget det er vigtigt at vi har fælles fodslag på områder hvor der er fælles anliggender og hvor vi har fælles ansvar
evnen til at
sætte os ind i hinandens synspunkter med respekt for sprog kultur og historiske forskelle
derfor frem til at se politiske handlinger her i salen til de langsigtede indsatser som kan gavne hele rigsfællesskabet
justitsområdet i grønland justitsministeren har haft brug for klare signaler om prioriteringer for grønland hvilket også er fulgt op af naalakkersuisut dette efterår offentliggøres en handleplan med en lang række
strategien og handleplanen vil fungere som naalakkersuisuts bidrag
justitsområdet tryghed for borgerne på retsområdet er blandt andet muligheden for en grønlandsksproget forsvarer tidligere kaldet bisidder siden opstarten af retsvæsenskommissionens arbejde
autoriserede forsvarere
repræsenteret repræsenteret i det vigtige arbejde inden for retsområdet i grønland de grønlandske medlemmers arbejde har været uden honorar alt imens øvrige medlemmer har fået honorar under deres årsmøder
kontorpersonale og socialfagligt personale fødestedskriteriet der sikrede dansk arbejdskraft en højere løn end folk født i grønland blev altså afskaffet i nitten
en og halvfems grønland tager derfor skarpt afstand fra den forskelsbehandling der finder sted i dag med justitsministeriet som arbejdsgiver
hjælp fra samfundet og til at komme videre i livet det har været nødvendigt og er stadig nødvendigt med et særligt tiltag
denne gruppe af grønlandske borgere i danmark som en del af satspuljen for to tusind og tretten
en strategi for udsatte grønlændere og deres børn der blev afsat tretten
million kroner over fire år til strategien midlerne skulle anvendes til at styrke indsatsen
for udsatte grønlændere og deres børn med fokus på en tidlig indsats samt netværk og vidensdeling mellem aktører på området der er i dette års
evaluering af strategien for udsatte grønlændere i danmark jeg vil minde socialministeren om at de grønlandske huse sidder inde med en meget stor erfaring og viden på området og det er absolut vigtigt
at styrke indsatsen for nytilkomne grønlændere og hjælpe dem med at etablere et liv i danmark jeg vil igen kvittere positivt for det seneste satspuljeforlig
afsat midler til specialiserede tilbud målrettet udsatte grønlændere ud over det har justitsministeren stadig det store ansvar
sikre at man på tværs af ministerierne møder stor forståelse for at realisere regeringens løfte om at justitsområdet
som det er i danmark det kræver fortsatte investeringer fremadrettet samt implementering af
nye tiltag ud over de tiltag der i forvejen er nævnt i
fra grønlands side op til flere gange påpeget over for den danske regering at der er mere end tredive
som trænger til oprydning og det så vi også gerne
gennem en årrække
man fra inatsisartut og naalakkersuisut og de grønlandske mandater over for den danske regering fremkommet med markante opråb
sikkerheden i de grønlandske bygder fjorten ud af tres bygder er uden politiets repræsentanter i form af kommunefogeder