syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
venstres ordførers ører det er galt med for det er jo præcis omvendt
man nu siger fra talerstolen nemlig at man skal komme erhvervet i møde men i stedet at
lige præcis på den her måde ministeren redegjorde for at hun gerne vil drøfte det jeg og andre ordførere
undervejs så jeg synes egentlig at
jeg konstaterer at venstre opfører sig helt anderledes end den konservative ordfører
det regeringens rapport siger og regeringens vurdering er
thomas danielsen hvis det virkelig var sandt og ikke bare
ville vi jo være positive hvorfor skulle
ok det er der nogle der betvivler men der er jo en god vilje
tage den gode vilje i stedet for at koncentrere sig om i sine afsluttende bemærkninger at skælde os andre
dermed er det en gennemførelse af forordningen jeg synes også at de
initiativer der er taget her for at sikre at vi så også overholder det i praksis
egentlig også den kerne af sammenhæng med med det andet forslag selv om det selvfølgelig
give bedre mulighed for at
når man får indført et tarifsystem som handler om
få større valgmuligheder og dermed altså også
det synes jeg er vigtigt det allervigtigste er selvfølgelig
skal måske lidt væk fra den måde vi har tænkt infrastruktur
været forholdsvis snævert hvad der var infrastruktur men der er vel ikke nogen der i dag er i tvivl om at it systemer
meget kraftig udbygning i hele landet er en grundlæggende infrastruktur jeg opfatter fjernaflæste målere som en nødvendig infrastruktur
modernisering af vores samfund
muligheder for nogle helt nye
når vi først har udviklet det system
halvdelen af danskerne har det jo allerede men har måske ikke fået det fulde udbytte af det danmark som samfund
tiltrække nogle af de mange innovative virksomheder som faktisk sidder og lurer på hvilket land
så avanceret system og som
får indrettet sit tarifsystem
konkurrence og større muligheder for forbrugere
eget forbrug og en infrastruktur til
effektivisering af vores samfund med mulighed for
lave forenklinger for for tres million
er halvdelen af det beløb som som vi snakker om her og derfor
det jo lidt morsomt at høre ordførere stå her og sige at at kommunerne er imod
når det faktisk er en del af aftalen med
massiv indsats for
vi har set i danmark og som desuden bekræfter aftalen mellem regeringen og kommunerne om initiativer i forlængelse af vand og naturplanerne så det her er kun en lillebitte del af
en større aftale med
andre har nævnt nogle af de forenklinger der
er nogle indberetninger der bliver sendt hen til nogle kontorer som måske en gang imellem kigger på dem og måske en gang imellem ikke kigger på dem
det er fornuftigt at der bliver brugerfinansiering på på pumpelag og og på den måde er der en række små
gerne sige herfra alle kommuner skal lave mere kvalitetsstyring det skal de på natur og miljøområdet
er forskellen er jo sådan set at de selv
at de selvfølgelig overholder loven men også for at de indfører nogle styringssystemer som de selv kan bruge den eneste forskel her er
det bør de faktisk selv finde ud af at lave
for at det ikke går helt godt alle vegne
hver gang man laver forenklinger kan man jo ikke komme helt uden om at den risiko kunne være der
man ikke er helt på det rene
på natur og miljøområdet i nogle få kommuner her i landet så vil jeg sige ja det
men det løser vi jo ikke ved at pålægge alle kommuner i hele landet en bestemt række proceskrav så hvis det nu var det der var drivkraften
de forslag vi har her der var vejen frem så var det i virkeligheden noget helt andet
indimellem ser ud til ikke helt at have forstået
som en naturlig forlængelse af den aftale som
christiania og staten indgik i to tusind
og at tankegangen er at københavns kommune så får et område som
en del af en bydel i københavn på linje med andre bydele men det er da vigtigt at sige at hele ideen i aftalen der er lavet mellem staten
det er vigtigt at sige at ophævelsen her
samarbejdsmodel
nødvendig for at få det her til at gå
om om kriminalitet knyttet til christianiaområdet det er
ikke synes jeg en del af forslaget som sådan men derfor kan det godt være vigtigt
indsats der er aftalt og kører føres igennem der er jo ikke nogen steder
i københavn og andre steder hvor man ønsker at der er helle i forhold
til sidst vil jeg bare sige at i forhold
de dele om ulovligt byggeri og så videre tror vi på at der er lavet en model som
det er jo ikke sådan at det her er helt simpelt men man skal jo så huske at vi har haft en særlov i i en og fyrre år og nu ophæver vi den
en proces der har kørt i nogle år også med nogle vanskeligheder og
bydel i københavn
hvor der også er et meget udviklet samarbejde blandt dem der bor der på
grundlag end andre steder i byen men hvor
med den energiaftale en meget meget stor ændring i hele vores energisystem
der fører til at det kan lade sig gøre på en måde
man både tager hensyn til den nødvendige grønne omstilling til modernisering
forbrugerne får billig vedvarende energi både nu og fremover
det her lovforslag som handler om om proces og som andre har sagt
penge og dermed også en hjælp til den omstilling
der skal i gang og også er i gang i i mange private virksomheder
at det jo også fører til
og at vi øger vores vedvarende energiandel ved hjælp af det her lovforslag med
der jo også er job jeg vil til slut sige at
vores samlede energipolitik nu er for hård ved erhvervslivet og så videre får vi det nu gjort på den rigtige måde så vil jeg sige at nogle af de diskussioner
relation til virkeligheden og en del af virkeligheden er den vi står med her
virksomheder i i danmark det gør vi ikke specielt for at please nogen vi gør det fordi
at sige at meget af den debat der kører
det er faktisk en aftale der har taget ganske store hensyn til produktionsvirksomheder og her
overhovedet har det var vel nok ikke sådan at alle
mest hånd om vores natur i danmark men det er faktisk realiteten
gode muligheder for at blive til forbedringer
vi forenkler noget papirarbejde gør det mere præcist
der har brug for at blive inddraget for at få de fysiske forbedringer
synes at det er vigtigt at fastholde at det er staten
det er der mange gode grunde til en af de vigtige er jo at staten altså danmark har ansvaret over for eu og dermed over for de andre eu lande
som vi er forpligtet til
eu plan men det er jo også
hånd om naturen til gengæld er det vigtigt at den decentrale måde
er så effektiv som mulig så omkostningseffektiv som mulig
det vigtigste og natura to tusind udpegningssystemet er jo en eu beslutning det gør den jo endnu bedre for det betyder jo at den også er med til at beskytte naturen
der kommer fra eu er godt vil jeg sige nej
på masser af områder og jeg vil ikke gå i detaljer her at vi arbejder sammen
ikke den modsætning som herre dohrmann
og selvfølgelig handler det om en balance mellem hvad vi beslutter i fællesskab og hvad vi beslutter
dohrmann har måske bemærket at jeg siger at det vi beslutter i eu
rent faktisk ikke noget som nogen kommer
at få bygget samfundet om
der kan håndtere klimakrisen en der kan håndtere ressourcekrisen
det vi har i dag altså en slags økologisk model det er synes jeg de næste ti års største udfordring så på den måde er det jo en
sige at det regeringsgrundlag som som ligger og de initiativer der er taget det sidste
var at man fik lavet en energiaftale det er en af de mest grønne
klima og energiminister siger at det er verdens mest ambitiøse jeg tør ikke sige om der er et par stykker der ligger foran men men
hvorfor skete det det skete fordi de partier der nu danner regering
efter regeringsskiftet så der er vi i gang med det store paradigmeskift
en forbedret mulighed for at have landbrugsproduktion i det her land
folketinget fra sommeren af kan gå i gang med det næste store omstillingsprojekt som jeg opfatter det med at genskabe balancen
en ressourcestrategi som tog fat på det grundproblem som også er nævnt af andre fra talerstolen og som også står i enhedslistens forslag
med den vækst der er i verdensøkonomien
bliver der jo et pres på alle ressourcer fra
vand og så videre den udfordring gør jo at vi må omstille sådan at affald ikke længere er affald men er en ny ressource der
også fra miljøministeren
og så får vi den diskussion hvad vil jeg sige med al den opremsning jeg vil sige at
er godt i gang med at lave den grønne omstilling dertil kommer et vækstteam med
regeringens konkurrenceredegørelse
at spare på ressourcerne og få lavet en cirkulær tænkning på det her punkt jeg tror ikke citatet er korrekt jeg tror
af mine argumenter for ikke at sige ja til en kommission vi er i fuld gang og ofte i samarbejde med enhedslisten men faktisk
faktisk det er meget interessant at det kan være så ambitiøst samtidig med at så mange bakker op så har vi nogle udfordringer
rio20 besluttede at der
der være noget der hed grøn økonomi jeg skal til kina i næste uge og der har de jo allerede i deres fem årsplan begrebet cirkulær økonomi
det er jo en proces hvor tre udvalg har sagt at de vil have en stor høring om det så vi kommer videre
en opfordring til enhedslisten at det måske også er ved at arbejde videre med de konkrete sager at vi faktisk får fremdrift i sagen
grøn omstilling og spørger om vi i gang med den eller
man nødt til at se tingene i en sammenhæng og det var derfor jeg holdt den tale hvor
tog sammenhængen om hvad der faktisk sker i det her
som som ikke er er i fuld overensstemmelse med med den
ikke er færdige det er jo slet
at vi faktisk er godt i gang og at det er en proces der tager fem syv ti
gennemanalyserer det og der kan jeg jo ikke sige at det fører til
er vi færdige der eller mangler der en del
det gør der da og min ønskedrøm
at vi har en finanslov som i meget tydeligere grad afspejler de mål som også handler om
et lovforslag som på en måde får præciseret det
var hensigten sidst vi lavede lovforslaget var det et sted vi ikke rigtig havde set for os
løser vi det vi løser det i den forstand at
var et område hvor de penge vi er villige til
at bruge på solcelleudbygningen ikke
da vi lavede lovforslaget så det er en reparation af en lov vi har lavet tidligere
for en år siden havde vi på mit initiativ som formand for klima og energiudvalget en en første
problemstillingen der er stillet et utal af spørgsmål som ministeren har svaret på i udvalget så vi er altså i gang med en
analyse i folketinget som selvfølgelig ikke kan stå i stedet for de større analyser som klima og energiministeren også nævnte
miljøministeren ændret reglerne om
og vores klima og energiminister har sagt at der ikke bliver givet nye tilladelser det er bare for lige at sige at
er det fordi vi har meget dårlige udenlandske erfaringer specielt
vil have det grundigt analyseret
jeg vil nævne syv ting som vi synes
at der ikke sker en forurening af grundvandet vi skal være sikre på at affaldshåndteringen
kan ske miljømæssigt
vi skal kigge på arealinddragelsen fordi
metanudslippet i forbindelse
med med udnyttelsen
skal have gennemanalyseret grundigt inden der tages endelig stilling forslaget
ikke detaljeret ligesom jeg nu har lavet en en detaljeret gennemgang her man nævner bare bredt
jeg har ligesom andre ordførere lidt svært ved
se at det hører til den her diskussion fordi det hører
den del af argumentationen i
enhedslistens forslag kan jeg ikke tilslutte
at man kan have en diskussion om ikke
få alternativer på bordet som er økonomisk rentable eller økonomiske mekanismer som gør at vi foretrækker vedvarende energi frem for fossile brændsler herunder også naturgas
at det her godt kan indgå i udvalgets fortsatte drøftelser om skifergas
så kan jeg ikke helt forstå at vi ikke har fået den i forhold til nordsøen
forskel på det er jo gasdiskussionen hvor meget gas bruger
i det her land skulle vi så have det
den aftale vi har lavet med de fleste partier i folketinget indtil
også regeringens langsigtede mål som jeg ved at enhedslisten er enig i
vedvarende energi der handler det da meget mere om end at lave nogle særlige arbitrære arbitrære
få udviklet de alternativer som er mere økonomiske
vedvarende energi eller de økonomiske mekanismer som gør at vi foretrækker vedvarende energi
risiko for at der også er noget uran som kan
for grundvandet og så videre og så videre det må være en konkret stillingtagen vi tager til projektet for ellers kunne vi jo lige så godt
af nordsøen jeg synes altså ikke at den sammenkobling duer
og jeg synes vi er nødt til at fokusere en vigtig diskussion om de risici der kan være ved skifergas
men det er
det er til
at inddrage
med med de risici der er
lige netop i år at folketinget holdt den første eksperthøring om hormonforstyrrende stoffer og siden da har vi i hvert fald
beskæftiget os med det og det gør vi så også i dag dag bisfenol a er så et stof som
man er rimelig sikker på er ganske problematisk også
det fører jo så til at det
skal selvfølgelig diskuteres og dokumenteres
lægger så meget vægt på eu sporet og jeg
været modstander af eu det er godt nok rigtig mange år siden og
det kan simpelt hen ende med at man indser at man er nødt til
også at få det vedtaget i eu derfor kan man jo godt nogle gange gå foran men det er jo netop for at det skal ses i sammenhæng
produkter jo gør at jeg synes det ville være fantastisk vigtigt at benytte
få præciseret noget om den substitution som jeg anser for det vigtigste her
sådan set substitution der er vigtigt der er to slags substitution hvis vi nu tager konservesdåsen
fede fødevarer som er det værste
jeg har slået op på google tror jeg
blev opfundet i atten hundrede og ni så
må vel sige at det er noget rigtig gammel teknologi vi har her som vi så har smurt noget på for at få til at virke lidt bedre det er helt utroligt at tænke på
er ikke i tvivl om at hvis der blev sat
ind på at udvikle alternative emballager
ikke bare tænkte på at man skulle smøre noget andet i
den tidsramme vi har jeg håber vi kan få en samlet politik på det her område og jeg synes egentlig at enhedslistens
dansk folkepartis ordfører sagde at vi får skrevet en samlet politik der handler om den danske indsats om
forslag adresserer
man skal sikre at der er tilstrækkelig viden
får en prioritet som er i overensstemmelse med de synspunkter
det der er diskussionen er jo så
før i min tid herinde været optaget af for eksempel at lave et miljøpoliti
få den viden og tage de
og det er faktisk det jeg synes der er sket
at de her ting bliver adresseret som de skal
stille nogle spørgsmål om om der er brug for forbedring men det bliver jo altså ikke noget fra vores side som
er jo ikke sådan at jeg ikke også kan se at der sker noget under andre regeringer end under den som
mit parti er med i eller støtter
er jo faktisk sket det at man har sørget for at
man også arbejder med god rådgivning og sådan noget at man trækker på den rådgivning som eksisterer
at vi skulle have et miljøpoliti og der indså jeg
at lave parallelle politisystemer men
faktisk at sørge for at politiet får kompetence bliver uddannet og at der er viden at trække på
om den viden der er til rådighed er god nok og om vi har en praksis der er tilstrækkelig ensartet rundtom i landet
om der er brug for at trække på viden
faktisk er vejen frem vejen frem er ikke tror jeg at lave en specialafdeling
noget med at have en forståelse i
at det her skal tages alvorligt og det er noget med
aftalt i forbindelse med energiforliget at vi skulle have ligestilling mellem ejere og lejere
sætte solceller op
og jeg tror faktisk det kan være en medvirkende årsag til
en ny handelspolitisk strategi til høring høring jeg har forstået
i den forstand at det det vi agerer i
en verden hvori der faktisk er en række meget voldsomme ændringer i verdensøkonomien som man også på det handelspolitiske område må tage nogle konsekvenser af
det er jo et af temaerne som vi sætter fokus på og er grunden til at vi skulle have
den verden vi kigger ind i vil have en mere retfærdig fordeling af verdenshandelen og verdensøkonomien end den vi havde før
men det giver også en lang række udfordringer både
i slutningen af året det er også
i eu om kohærens som det hedder
altså sammenhæng mellem politikkerne
handelsliberalisering ligesom det vel også er rigtigt at sige her fra starten
i de sidste uger og måneder
den kæmpestore
hvor man kan sige at det tøj der bliver produceret
produceret under vilkår som er så urimelige for de lønmodtagere som arbejder der at det jo også er et vigtigt tema at få ind i en handelspolitisk strategi med den begrundelse
investeringsministerens besvarelse
verdensøkonomi som vi ser frem
være en hvor de fattige lande
dem vi i dag kalder fattige lande vil spille en større og større rolle i handelen vil spille en og større rolle i verdensøkonomien jeg har læst tal
at vi i eu i to tusind og halvtreds måske kan operere med at vi vil være syv procent af verdensbefolkningen og ni procent af økonomien og man kan vel argumentere for at vi heller ikke har ret til
af verdenshandelen og verdensøkonomien så på den måde er det jo en god situation ministeren lagde vægt på at situationen også stiller en masse
det er konkurrenceevne
en meget omfattende eksportindsats og jeg vil også kvittere for at regeringen faktisk har lavet en
meget kraftig ekstra eksportindsats
briks landene og til de næste lande som som også står på spring jeg synes det var en meget interessant oplysning ministeren kom med om om
vi har det der billede af afrika som et nærmest fortabt kontinent hvor
nu er rigtigt og jeg tror det er rigtigt for vi har allerede
være med i den proces til fordel for udviklingslandene men altså selvfølgelig også til fordel for danmark og danske virksomheder det er jo en af de nye udfordringer vi står over for og som jeg synes er spændende
reflekteres i det forslag til vedtagelse
så vil jeg sige at eu er er
for at påvirke politikken vi skal også gøre noget selv men men der er ingen tvivl om at der hvor det
der hvor det virkelig vil rykke i forhold til at bekæmpe
via eu når jeg har sagt eu synes jeg også
men også til fordel for de fattigste i verden er i virkeligheden at bekæmpe
og også de videre forhandlinger på
vil jeg sige at for nogle år siden havde vi
forhandlingernes afslutning og det synes jeg var et godt mandat det er et mandat der virkelig tager hensyn
til ulandene og jeg vil bare stærkt opfordre ministeren til at køre videre efter den linje
de fattigste landes præmisser så
katastrofen i dhaka tekstilproduktionen er det jo bare det sidste eksempel på
har fået en proces
og det er en helt afgørende opgave
arbejdsmiljø og arbejdstagerrettigheder til at hænge sammen jeg skal på vegne af
venstre socialdemokratiet dansk folkeparti det radikale venstre
danmark i forhold til udviklingslandene anlægger en sammenhængende tilgang til handel og udvikling til gavn for både fattigdomsreduktion i udviklingslande
fik formuleret ved at nævne en vedtagelse fra to tusind og syv som enhedslisten godt nok ikke stemte for men hvor der står at
forhandlingsmandat og det var under en tidligere regering men det var med hele folketinget undtagen enhedslisten netop lagde vægt på at
at udvikle sin egen produktion men og det er nok der uenigheden
endemålet er selvfølgelig at der åbnes op til fordel for de landes egne økonomier og det
fælles marked mellem kenya tanzania uganda med
alle lande også de fattigste i den gruppe
få afviklet eus landbrugsstøtte
så det er i hvert fald en åben dør i forhold til at den bør
fornuftigt og hurtigt også hurtigere end den sidste aftale der lige netop er
og som så gælder for de næste syv år det skal vi jo fortsætte med at
mindre og mindre del af den støtte går til de ting som udkonkurrerer andre det går simpelt hen til nogle andre formål
den praktiske implementering af den vedtagelse fra to tusind og syv så opererer danmark med at arbejde for ti til femten års overgangsperioder og de er jo længere end nogen af dem der er foreslået men det
men jeg blev også glad og det var at enhedslisten nu
støtter hele det multilaterale handelssystem
om det her i i ti år hvor enhedslisten har været imod wto og det multilaterale handelssystem
faktisk enig i analysen af at hvis det bilaterale
er det altså noget skidt
derfor at regeringen lægger så meget vægt på det multilaterale lige nu
men men det har altså været enhedslisten der har kæmpet imod det her system tidligere betyder det at man har skiftet standpunkt
villumsen vel tage stilling til om danmark kæmper for det rigtige det er det ene kæmper danmark for det rigtige har herre villumsen hørt at ministeren har sagt de samme ord som han siger i dag eller har
og for øvrigt er doharunden jo en fattigdomsrunde den doharunde som er gået i stå handler om at sikre at
anbefalede jo lige præcis
at dyrlægeforeningen ikke har bakket op om det her det har dyrlægeforeningen bakket op om
i i det udvalg så så derfor er
ingen diskussion om at det her er bedre dyrevelfærd
været rejst en diskussion af dansk folkepartis ordfører
at der også er brug for bedre management og bedre styring og så videre det er jo en selvfølge
af dansk landbrugs problemer i den del der ikke går så godt der er jo faktisk en del af dansk landbrug der går rigtig godt
danske landmænd så det går rigtig godt
det fornuftigt synes jeg at dyrlægeforeningen påpeger at det skal der også til ja selvfølgelig skal der også det til
problemerne er dyrevelfærdsmæssigt og jeg skal bare citere fra fra vores bemærkninger
fra arbejdsgruppen som siger at fikseringen indebærer at
kan være hudskader og negativ effekt på
negativ påvirkning af muskelstyrke negativ sundhedsmæssig effekt på søers klove og ben fortykning af huden reduceret hjerte kar sundhed reduceret knoglestyrke og generelt forhøjet sygelighed
ikke engang færdig med at citere det er det man er enig om
at man laver det her forbud mod fiksering i løbe og kontrolafdelingen
en svinestald ok altså ingen tvivl om at
det så er forkert at gøre det nu jamen hvad er det nu vi gør vi siger her ved førstebehandlingen i december to tusind og tretten at nye stalde fra to tusind og
den her forbedring af dyrevelfærden og så er der tyve år
tusind og fem og tredive skal det her være gennemført
og de problemer der er i erhvervet
jo ikke fordi jeg mener der ikke er problemer i erhvervet især fordi finansieringen
men det passer jo som fod i hose alle ved at fremtidens svinestalde
endnu større det er jo ikke noget som vi alle sammen som
første reaktion synes lige
det vi har drømt om det er jo lige netop derfor det er rettidig omhu nu at sige når vi nu kommer til i de næste år at bygge meget større stalde
og nu vi skal begynde at sige at de nye stalde skal leve op til de her krav og er det så også godt når vi skal eksportere
for det er et konkurrenceparameter i dag men det bliver da selvfølgelig et stadig
vil jo altid skulle sælges på at de kan noget med sundhed noget
der er bare lidt bedre end dem vi konkurrerer med for ellers er der jo ingen grund til at købe det hos os så
særlig seriøse og jeg opfatter det
lave noget der på lang sigt forbedrer dansk landbrugs konkurrenceevne
manglende rettidig omhu hvis vi ikke gjorde de her ting og derfor forstår jeg heller ikke rigtig at dansk folkepartis ordfører som jo plejer at føre sig frem
kritisere det her jeg kunne forstå
at ikrafttrædelsesdatoen skulle være en anden
de nødvendige rammer vi må lægge for at
arkitekterne også hos dem
når man går hen i banken og skal låne til en ny
kunne blive stående uden at der kommer nye krav til staldbygningen
faktisk det her er ret vigtigt for erhvervet
vide i god tid når de skal overveje forhåbentlig også
så synes jeg det er godt at man allerede nu ved at man skal tage de her forholdsregler
tegner staldene og at dem der er i gang med at forberede
med det danske bidrag
fns sikkerhedsråd har jo jo
missionen og har samtidig
at de i givet fald kan gribe ind derfor
som jo
den blev indsat via en fn beslutning som støtte til
forlængelse af den beslutning
første fase vi mener også at det er helt rigtigt
er tale om en fn styrke så
er nødvendigt men også fordi situationen faktisk er inde til at vi får en meget robust fn placering
hvor vi har arbejdet målbevidst for
vi har arbejdet målbevidst for
årtiers tradition i danmark for at vi er forrest
ikke bliver spredt og specielt at kemiske våben bliver destrueret derfor synes jeg at det både er er rigtigt og
at danmark bidrager vi bidrager så på tre måder med noget sømilitær bistand og transport af de kemiske stoffer bort fra syrien
et beredskab på flysiden og så med
til at beskytte fns civile
og derfor er der selvfølgelig nogle risici undervejs der har været mest diskussion om risici for de der tyve personer
der må vi gøre hvad vi kan i forhold til at diskutere med
sikkerhedsrisiko der selvfølgelig er er jo omladningen
det har jeg også fuld tillid til ligesom på det andet punkt
bliver taget en ganske kraftig og sikker hånd om både fra dansk side
og fra fns side jeg
vil sige at for at for sf er det afgørende at at vi bidrager
vi gør det jo også i samarbejde med
at det eneste lyspunkt indtil nu
er gået værre og værre i syrien er jo den beslutning fns sikkerhedsråd har taget så håber vi ligesom den radikale ordfører her sagde at det bliver
af forhandlinger våbenstilstandsforhandlinger og
og at vi også får løst den presserende opgave der handler om at vi får
i syrien men støtte fra sf
diskussionen om at de kemiske våben
det også sker i et vist samarbejde med assads styrker
jo en realitet man får simpelt hen ikke de kemiske stoffer bort fra syrien medmindre
hvis man synes at de kemiske stoffer skal væk og at assad
man jo nødt til at acceptere den realitet
ikke det samme som en accept af hans styre
med til at gøre det her det kan ikke lade sig gøre på anden måde og det er jo også forudset i fns beslutninger og jeg synes altså
ikke er part i konflikten det er punkt en og derefter punkt
ville herre søren espersen have sagt
sige ja til at der kom russiske tropper direkte på jorden
men det andet er jo at selv i forhold til al qaeda ville det ikke
være en meget større fjer i hatten hvis al qaeda kunne lave et angreb
mig som som ren fantasi
slagtet uden bedøvelse siden to tusind og fire i danmark det er jo en god oplysning at få lejlighed til
her fordi der er nogle myter om at det er anderledes men for at skære det ud i pap kunne man godt sige
nu en bekendtgørelse på vej den er i høring
slagtes i danmark uden bedøvelse det er jeg meget tilfreds med
derfor vil det jo også være dyrevelfærd som er
sin undersøgelse her i løbet af foråret to tusind
hvor kommissionen kigger på om der skal være mulighed for
dyr der er slagtet uden bedøvelse
om der er andre hensyn der skal tages i forhold til mærkningsdirektivet der vil det være vores indgang til den diskussion at se på
jeg synes der er et lidt forkert fokus i noget af
bliver det opfattet som om jeg synes at det vil være forkert om være nogle firmaer der laver en mærkning af
det må de da gerne lave mærkning
private mærker hvis de vil og skrive at det her
slagtet på den og den måde eller det er ikke slagtet på den og den måde det må de jo gerne gøre men det vi diskuterer og det er vel også det
er at det skal være et offentligt mærke der vil jeg sige
vi går til det på når vi skal diskutere det i to tusind og fjorten når eu kommer med sin undersøgelse for
på nogle få ting ikke ret mange men to tre ting den ene er hvad vi har gjort
hvad vi gør og hvad vi vil gøre på klimaudfordringen og miljøudfordringen generelt
energiaftalen er meget ambitiøs
det jo er et kæmpe arbejde vi er i gang med vi er i gang med med den som motor at lave en grøn omstilling der er også en mediedebat som om
skal vi bruge klogt begavet og ministeren havde også en række pointer på det
begavet hvad betyder det det betyder en række af de ting vi skal lave i forvejen i de næste år vi har en masse forpligtelser i forhold til eu på landbrugs og miljøområdet
så er det jeg siger hvorfor skulle vi ikke alle sammen blive enige om
når vi skal bruge nogle penge bruge nogle ressourcer også pålægger erhvervet nogle omkostninger for at løse et kvælstofproblem for at løse et fosforproblem og for at løse et ammoniakproblem
det er det vi vil
af flere gevinster samtidig med at vi moderniserer det her samfund og gør os mere konkurrencedygtige
eu er afgørende
som ministeren sagde med klimaloven kommer en årlig klimaredegørelse det kan jo blive første skridt i retning af at lave et grønt
altså at få en klimaredegørelse for
til at kunne få endnu mere udbytte også på eksportmarkederne og også på beskæftigelsessiden af af det vi allerede har sat i gang det er
man ikke helt skal gå skridtet
bliver jo den
været regeringens klare linje ikke bare
lave en mere sammenhængende og mere aktiv politik
har vi jo i hvert fald fået en våbenhandelstraktat i fn regi og en vigtig opgave er jo nu
få den landet jeg vil egentlig også nævne iaeas tillægsprotokol
et vigtigt element i den sikkerhedspolitiske
eksportere uran så på den måde er vi jo så lidt bedre rustet
understrege det sikkerhedspolitiske element i den det var nedrustning så vil jeg egentlig som det andet
være sådan at vi ikke alle sammen er enige om samtænkning det er jo ikke en stor kvalitet at vi ikke er enige det kunne godt være at
samtænkning er en vigtig udvikling fra den tanke at man bare tror at man kan løse problemerne ved militære midler
og i den sammenhæng mener jeg også at
det at have en stor effektiv ulandsbistand
en del af en langsigtet og forebyggende sikkerhedspolitisk tænkning
en række betragtninger om klimaændringernes påvirkning i forhold
alt det her handler i høj grad om skrøbelige stater og
der jo fokus på fra regeringens side også i redegørelsen men
også været fokus på dem tidligere noget sf faktisk også har presset på
tidligere regering og nu gør vi det så her er jo
tænke stabilitet også ofte sammenfaldende med at det er de samme lande som bliver ramt
det mest oplagte er selvfølgelig hele området syd for sahara og en af de ting jeg
vi kan videreudvikle både fra dansk side men
globalt og i fn regi er
mere i system altså det er jo langt at foretrække
inden vi når en situation
bliver bliver nødvendige de kan blive nødvendige men jo mere
handler det om i skrøbelige stater det handler selvfølgelig om at undgå at
borgerkrig er det jo ofte som det her handler om det handler
grønland men
vigtig og meget stor udfordring for os at tænke de næste tyve
også i en sikkerhedspolitisk sammenhæng altafgørende er
en fredelig og ikke militær udvikling og det er jo rigtigt nok at nogle gange handler
militære skibe som sejler rundt
vi bliver jo nødt til at have meget mere inspektion vi bliver
nødt til at have mange flere folk til stede
sikkerhedsmæssige grunde i forhold til den store trafik der bliver
komme med nogle betragtninger om noget jeg mener vi skal bruge lidt ekstra krudt på i de kommende år
bruge det nordiske samarbejde
det er jo god gammel nordisk tradition
arbejdes tættere på det her det vil også være en opfølgning på
jo mere vi vil satse på fredsbevarende aktioner jo mere kommer vi nok til også
en synliggørelse af at vores eu forbehold giver os nogle begrænsninger og det må vi også tage en en åben diskussion om
som politiker står og føler man en usædvanlig afmagt og
over at det foregår
jeg synes vi har gjort mange gode ting det med at få de kemiske våben ud vil
det er faktisk vigtigt men ikke kun i forhold til syrien
præcedens i forhold til verdens sikkerhed for det er jo masseødelæggelsesvåben vi
det andet er den humanistiske indsats med rigtig mange penge til til flygtninge men tilbage står jo at situationen er
og at man føler afmagt
søren espersen som på en måde siger
gjort en hel masse andet vil
søren pind da ikke en pind om for at sige det
det kunne jo også være gået helt galt
involveret mange flere
køre godt igennem at der kan komme en næste fase og at der bliver en aftale så har vi
som starter i dag det må vi håbe kan arbejde videre
med de kemiske våben som jo trods alt når vi analyserer det
palæstina man må jo godt udtrykke et vist håb om at det her kunne udvikles til en større og
men det er meget vigtigt at vi har øjnene åbne for alle elementerne her og støtter alle de steder
vi kan få til at flyve nu og hvis den ikke er at til at flyve nu
fylde alle dagsordener med der er nok at tage fat på
på det arktiske område og jeg håber også
atomvåbenfri zone men jeg har forstået at
en som andre vil byde ind på og så er det jo
forestille sig at jo flere gange vi kommer ind i
være med i nogle fredsbevarende operationer
til den afrikanske union og det er jo noget vi støtter
man jo også kunne forestille sig at den europæiske union kan stille
hverken enhedslisten eller sf eller andre egentlig
er særlig smart at et eller andet forbehold skulle hindre os i at være med i en sådan fredsbevarende
de væsentlige punkter om på hvilken måde danmark fremover vil påvirke udviklingen for at få en en fredsslutning når det er sagt
for usa usa er det så også det ideelle tidspunkt
israel og palæstina der må vi sige at det ideelle tidspunkt desværre kan man sige endnu ikke indfundet sig men det er et
en række andre ting der foregår i hele regionen
lavet en løsning på
få en fredsproces i syrien
en stat der er levedygtig
hele tiden været er jo heller ikke sådan at diskussionen i eu landene er fuldstændig slut men der er stadig større enighed
om at støtte palæstinenserne sag det er jo ikke rettet mod
i går var der på mit kontor en israeler og en palæstinenser som
alle kan forstå at det handler om at der skal være plads til begge parter skal ikke bare være plads til begge parter der skal være
og samtidig skal de få et godt forhold til hinanden
vil også nævne at at regeringen jo har medvirket i opgraderingen af
den palæstinensiske repræsentation i fn og at vi har opgraderet deres repræsentation
i danmark forleden dag på den måde mener jeg at de ting
vi foretager os fra dansk side og de ting som eu foretager sig alle sammen er med til at hjælpe med til at den her proces
et resultat ud af det man kan hæfte sig ved at processen er
der ikke kommer en masse historier ud undervejs man kan måske også få den
usa og mellem palæstina
men vi må håbe at det kan lade sig gøre og i den udstrækning
skal vi selvfølgelig være være villige til det jeg er enig med herre
det er nok det vi virkelig skal have for øje
og det arktiske samarbejde er karakteriseret ved
en række andre internationale samarbejdsfora som som også spiller med
miljøsamarbejde spiller sammen med
en lang række andre samarbejdsmodeller herunder også nogle af
for eksempel det nordiske samarbejde så
jeg også synes fremgår af redegørelserne at vi skal undgå de risici der er for dobbeltarbejde de risici som der altid vil være
i nogle af de her organisationer i den udstrækning de beskæftiger sig med det samme så derfor kan man sige at den sætning der står et eller andet sted og som jeg også hørte herre bertel haarder nævnte
en afgørende del af danmarks indsats i de
et råd og og et område hvor
man kan blive noget træt af er
jul ikke kunne blive enige om
særlig restriktive regler
det har usa og canada i fællesskab
der var jo håb om at det kunne lade sig gøre på helcom mødet men men det sagde russerne så nej til det betyder jo ikke at vi ikke skal fortsætte
men men det betyder at vi har nogle nogle særlige udfordringer
jeg vil sige at det vigtige for mig fortsat
på miljøområdet der er de projekter der hedder lighthouse projekterne som er rimelig gode og som
nogle gode projekter på energisiden og så er der
civil sikkerhed og spørgsmålet om at begrænse
menneskesmugling og illegal indvandring og sådan noget
østersøens miljø har det faktisk skidt
at få noget medløb
er blevet kraftigt styrket kan man sige
det at man tog beslutningen
at være glad for at
jo først og fremmest samhandelen mellem kina og europa
økonomiske boost på grund af det
objektive interesser og der er det meget
end at have dem stående sure
eu med det er lidt absurd at vi har kina med som observatør men ikke
og en politik som eu har ført over for grønlands sælfangst
derfor tror jeg godt det kunne hjælpe at vi prøvede at rejse det igen i eu det kunne godt være
en murbrækker måske også for at være med til at løse
så vil jeg nævne indsatsen på det sidste
det er jo en start men det er kun en start det er noget der må arbejdes meget mere med andre har nævnt søkort som noget helt afgørende og det er helt afgørende
om det med militær kapacitet i området
alle elementer i stoltenbergrapporten og
og jeg mener det er helt afgørende at vi får en model op at stå som vi allerede har men at vi altså også er stolte af den en model hvor
ja vi kommer til at bruge militærskibe ja vi kommer til også at bruge militæret også til en række miljøformål og så videre men vi insisterer på at det her er civilt vi insisterer på at det her er civilt
vi ikke får et incitament for andre lande også dem der er interesserede til at opføre sig på en anden måde
verdens miljøproblemer i høj grad kan aflæses jo længere vi kommer op mod nordpolen sod fra vores kraftværker i europa
mere udsat for en forurening som er lavet i de store industrialiserede bælter på kloden og det vil sige at vi har en særlig interesse
i globale miljøforhandlinger det har vi været og en række af de ting der også er foregået i
arktisk råd har handlet om at skabe dokumentationen på det her område
vi fik lavet et eu direktiv som faktisk
en forskel på europæisk plan
i forhold til klimaudviklingen men faktisk også i forhold til at
fokus er i høj grad energisyn store virksomheder og så at man
måtte være i den forbindelse er der jo nogle der nogle gange siger at jamen koster det her ikke en hel masse der er det jo så lidt vigtigt synes jeg at sige at
sådan at vi ikke har politik på alle hylder for at gennemføre det her
det er faktisk sådan at det her er med til
danske virksomheder som er kommet langt på det her område
er at det jo samtidig er en delvis
overskudsvarme der måtte være nogle steder i systemet og og andre steder og specielt
udnytte overskudsvarme i andre systemer helt konkret
overskudsvarme fra kraftværker og stålværker og alle de der store industrianlæg
helt uhyre store potentialer der er for danske virksomheder
kan vise danmark frem som et land hvor vi ikke har det spild
faktisk desværre stadig væk har nogle steder fordi
måske til allersidst have lyst til at slutte med
under eu gennemsnittet det var bare en lille kommentar til en
forslag det handler jo så om
af den palæstinensiske repræsentations position
vi har brug for
give samtykke til den aftale der er
aftale opfatter jeg som en
vi jo også har drøftet det her med vores nordiske kollegaer
vi ved at finland er i gang med samme proces vi ved at sverige
har lavet en lignende en lignende aftale så man kan jo sådan set sige at
nordiske lande så vi står samlet
vedtagelse som danmark har stemt for i fns generalforsamlingsresolution fra to tusind og tolv hvor palæstina
dermed er det jo en videreførsel og
store arbejde på det her område
sf nu siger jeg tillykke
inden for en ramme hvor man vil garantere staten israels eksistens
jeg også nævne at der er en lille lovteknisk præcisering af byggelovens bestemmelser om at
skal bruges ved ikkevæsentlige ombygninger eller forandringer der har betydning for elforbruget
der er ikke spørgsmål den næste ordfører er fru karina adsbøl fra dansk
fordi den ikke er i overensstemmelse med eu reglerne det er jo sådan set rimelig logisk at
og i stedet indføres en
hvor man de steder hvor man kan påberåbe sig
og som en fornuftig
over en økonomisk nedtur som svarer til den
den finansielle krise i danmark
uforsvarlige udlån og troen på at prisstigningerne på jord og fast ejendom
og det er jo en sag som der kun kan ryddes op i for alvor
derfor har det jo være helt nødvendigt at få eu regulering på det her
kapitalkravsdirektiv det mener jeg
i en situation hvor
finansielle institutioner og banker hvad det måtte være er kommet i økonomiske vanskeligheder og skal løse løse dem dem har de i høj grad fået løst ved at staten er gået ind og har skaffet pengene
en mangel på muligheder for at låne ud til fornuftige lave renter og det problem har vi jo stadig
vi stadig står i oprydningens tegn efter den økonomiske krise men kapitalkravsdirektivet er en uomgængelig del at få gennemført
jo så eus
men der kan man sige at eus kapitalkravsdirektiv er en god inspiration for den fortsatte diskussion om en mere omfattende global regulering så implementerer man bankpakke vi
en andel i oprydningen efter den tidligere regering
i i det her land
særlige systemiske banker og den første gang jeg hørte om systemiske banker
noget med at de nærmest blev nationaliseret
mit parti er en stærk tilhænger af et stærkt finanstilsyn
tror vi skal takke et stærkt finanstilsyns adfærd her under oprydningen for at vi har fået nogle banker som ikke kunne overleve
lukke i tide så de ikke gik konkurs
og en række andre af de instrumenter der ligger her
jo er meget meget vigtigt og og fornuftigt at det her er eu reguleret det
at banker genforsikrer og arbejder så tæt sammen på tværs af grænser i dag
for alvor dur og det er en international regulering det er jo et af de steder hvor man kan sige
redegørelsen vil komme til forhandling fredag den otteogtyvende marts to tusind og fjorten
møde folketingets næste møde afholdes tirsdag den ellevte marts klokken tretten jeg henviser til den dagsorden der fremgår af
jeg skal i øvrigt henvise til ugeplanen der fremgår af folketingets
overrasket alle i hvert fald har den overrasket i den udformning
det første at at regeringen
den eksisterende ordning
med tilbagevirkende kraft hvilket betyder
ikke var kommet så det er det første og det er jo sådan set det overordnet vigtige det er der selvfølgelig
nogen der skal betale og det er derfor at der også er
vi sådan set skal bidrage noget mere
man altså ikke må glemme at
handler om genhusning det handler om opmagasinering det handler om om flytning og det handler også om skimmelsvamp
er der nogle huller her som vi burde kigge på det er jeg indstillet på at vi undersøger
får stillet de spørgsmål og får de ting belyst som
rejst her i salen tidligere i debatten så det er jeg indstillet på at vi kigger stille og roligt på
så vil jeg tilføje noget som
en del af de ting som handler om klimatilpasning og risiko ved ekstremt vejr
offentlige institutioner påtager sig et ansvar
lignende situationer
man også nødt til at tage i betragtning
at folk ikke kan få udbetalt det beløb som
de har fået ret til at få til at genopbygge deres hus hvis de nu har besluttet sig for at der
ikke få de penge så de måske kunne få et sommerhus et andet sted
sted ikke egner sig til at bygge et sommerhus på fordi der ikke er sikkerhed
at kigge lidt mere ind i det som jo er realiteten her nemlig at
kan for at vi får et godt udvalgsarbejde og for at vi får vedtaget et
at lodsejere jo også har en forpligtelse til selv at bruge penge på at lave nogle kystsikringer
vi kan ikke løse det hele via at alle
dansk folkepartis ordfører var jo før inde på hvordan der er sammenblandede interesser af økonomisk art mellem de store
sørge for at vi som forbrugere på en måde ikke kommer i lommen
mægleren samtidig
men men det skaber jo en større sikkerhed for at man får taget de rigtige beslutninger i overensstemmelse med
det ved man godt men
er også enig i de ting der står om at udpege en ansvarlig mægler for hvert formidlingsopdrag så tror jeg det vil være et stort fremskridt at vi kommer væk fra brutto og og
end hjælpende
de mennesker som faktisk har en anden økonomi end den de tror de har når de ser på opstillingen er altså rigtig meget i klemme ved det vi gør i dag så
kontantprisen og man får at vide
en opgave at få en ordentlig rådgivning
hvad det så betyder for ens egen økonomi
som også andre ordførere har været inde på er
det vil sige at der er mange ting der skal tages hensyn til
jeg nævnte i starten spørgsmålet om sammenblanding af markedet og om der er nogle ting der som vi kan kigge på
synes jeg vi skal gøre i udvalgsarbejdet så det bliver endnu klarere
om finansiering og køb
ordføreren den næste ordfører er herre joachim
er det herre christian juhl som
ordfører for forslagsstillerne værsgo
jeg foreslår at forslaget henvises til udenrigsudvalget hvis ingen gør indsigelse betragter jeg dette som vedtaget
jeg skal først give ordet til udenrigsministeren værsgo
næste er venstres ordfører
fru camilla hersom fra det radikale venstre
sige at ufo betyder udvalget for forretningsordenen det ved vi alle her i salen
ordfører er herre holger k nielsen for
spørgere den næste ordfører er herre christian juhl fra enhedslisten
næste ordfører er herre joachim b olsen fra
er det ordføreren for forslagsstillerne herre søren espersen fra dansk folkeparti
det er et godt forslag
at skabe gennemsigtighed på et område som vi har en stor interesse i
for det danske samfund andre har argumenteret for det så det vil ikke bruge mere tid på jeg hæfter mig ved nogle af de forbedringer som jeg synes er i det vi får en definition
hvad der er fonde og foreninger og hvad der er erhvervsdrivende og hvad der ikke erhvervsdrivende og sådan og det er jo den virkelighed vi har i dag så det med at lave en definition
at vi får åbenhed om uddeling og vederlag til bestyrelser det at bestyrelsernes kan man sige pligter og ansvar bliver præciseret
dermed får skabt mere gennemsigtighed er er vigtigt og jeg synes også at de ting der ligger her altså om revisors rolle der styrkes
med indberetningspligten til fondsmyndigheden hvis en revisors fratræden eller ophør skyldes uenighed mellem bestyrelse og revisor
at man styrker fondsmyndigheden
at man kan indbringe afgørelser til erhvervsankenævnet
alle de der ting er jo en nødvendig modernisering som gør at
det er effektivt at det er transparent at det er sammenligneligt med de virksomheder der drives efter
anden selskabslovgivning og dermed mener jeg faktisk
er en fordel for de erhvervsdrivende fonde det betyder jo ikke at der ikke godt kan være et par krøller indimellem
føler sig lidt i klemme og det synes jeg ser ud til at være blevet løst
vælge hvor man er registreret
selvfølgelig kigge på det i udvalget men
og regner det som sikkert at vi kan stemme for den her lovgivning vi kunne måske
få diskuteret hele resten af
få lidt mere klarhed på det område og se hvilken proces der i givet fald skal sættes i gang for at vi
kan få lidt mere tydelighed og lidt mere gennemsigtighed
herre frank aaen en gang imellem ser nogle problemer i altså hvis der er nogle der køber nogle aktier
herre frank aaen ikke kan lide
jeg da det er meget fornuftigt at de usikkerheder og
gennemsigtighed der også eksisterer inden for det her område
bliver repareret så vi får en gennemsigtighed
så borgerne får mulighed for også at se hvilke uddelinger der er hvilke vederlag der gives og hvordan de gives så jeg synes faktisk at det er
dagens situation som jeg synes det er svært at være imod
og diskuterer her vi kan jo heller ikke blive færdige med det lige nu det her er betydelig bedre end det vi har i dag
præget også af uigennemskuelighed og af nogle af de ting som herre frank aaen siger
så er mit instinkt at sige ja til de forbedringer
der har varetaget den her sag for for sf
hun er med skatteudvalget i japan så nu får i nøjes med mig
forslag som jo handler om
købe noget for som i dag er privat og
hvis jeg skulle filosofere lidt over hvad vi havde brug for
at bruge sytten milliard
at staten skulle købe nets
og begge forslag hænger jo sammen med det
jeg sige og det er også fremført af fru lisbeth bech poulsen at vi har været optaget af
har også stort fokus på
på det her område og som også der er på en lang række andre områder
bredere perspektiv tror jeg
det er ikke for at brede det helt ud til vores mobiltelefoner men der er i hvert fald nogle gange man kan læse i nogle reportager at der er nogle der godt ved hvad jeg står og siger nu fordi jeg har min
det behov eksisterer sådan set allerede i dag
af danske bank danske bank skal overholde
det sikrer man ikke nødvendigvis ved at kigge dem i øjnene det sikrer man ved at have et stærkt tilsyn
vil fremhæve som som vigtigt for os
at vi også på det her område og
stærkt fokus på at
at få ministeren til at give et særligt tilsagn på det her område for nu har vi fået diskussionen her men det gælder altså faktisk
som jo på mange måder
at få lavet noget vi ikke har i det her land vi har ikke en ejerskabspolitik vi har ikke en politik for det når staten ejer noget hvadenten staten ejer det direkte eller i selskaber når kommuner ejer det eller når
når det offentlige ejer virksomhed har vi ikke en politik for det at drive virksomhed og det at drive virksomhed er faktisk noget andet det er blevet synligt med diskussionen om dong
kan bruges til det en statslig ejerskabspolitik det har man i norge hvor man har rigtig mange statslige virksomheder
synes også det her understreger at det ville være rigtigt
datasikkerhed i forhold
i forhold til mange af de offentlige oplysninger som
virksomhed om den er offentlig eller eller privat
jo om at man når man vil have noget ekstra kapital ind
vil udvikle de produkter man har man vil ekspandere eller hvad man nu vil
bare var for at få driften til at køre ja så kunne vi jo overtage så meget andet
på den måde fordi vi kan låne billigere
noget argument for at staten skulle gå ind det giver et argument for at de steder hvor vi synes det er fornuftigt at staten går ind
vi også skaffe billige lån det er det herre frank aaen fortæller mig og det ved jeg godt