syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
enhedslistens ordfører berørte lige kort den
også ligger i lovforslaget om at man kan gå ind og lave særakkrediteringsforløb af enkelte uddannelser som
vurderes at have særlige problemer
præciseret og imødekommet ønsket fra de studerende om at det klart fremgår at også de kan bringe disse ønsker til torvs
vil bare understrege her at ideen med særakkreditering jo ikke er
men derimod at det netop skal være
som gør sig gældende når nogle helt særlige forhold
stedfortrædende ordfører for at at påpege at
gjort med akkreditering men de rammer vi sætter
jeg er helt overbevist om at det forhold at vi nu frigiver en masse ressourcer som kan indgå i det daglige kvalitetsarbejde frem for alle disse her
de har brug for og det giver mulighed for at vi sammen og i fællesskab
efter regeringsskiftet i efteråret to tusind og elleve iværksatte jeg et servicetjek af su systemet
der er iværksat en digital ansøgningsmulighed den såkaldte fast track ansøgning som har medført en sagsbehandlingstid på gennemsnitligt fjorten dage og for behandling af papiransøgninger
nu nede på to en halv måned det her lovforslag giver imidlertid mulighed for yderligere nedbringelse
fordi forslaget forenkler kriterierne for udlandsstipendium til hele uddannelser på kandidatniveau i udlandet og dermed afskaffes den såkaldte dobbelte godkendelse så hele uddannelser på kandidatniveau i udlandet der godkendes til
de som følge deraf i vidt omfang stiftede gæld og med lovforslaget foreslås derfor indført
udlandsstudielån som supplement til udlandsstipendiet så flere studerende undgår at låne penge i banken eller af familien
studerende som i dag stifter gæld men under andre vilkår end
alle der har mulighed for at spørge deres forældre om et lån til et
udlandsstipendium eller til et ophold i udlandet og at vi derfor også med det her sikrer en mere lige adgang til
i udlandet men når man indfører en ny lånemulighed skal man naturligvis have for øje at de studerende ikke bliver fristet til at gældsætte sig unødigt
det tager altså sit afsæt i hvad vi ved om
studiegæld og tilbagebetalingsrater og det er sådan
jo større gæld man har desto større er risikoen for at man ikke er i stand til
for at man misligholder noget større og det drejer sig om cirka halvdelen af dem der har så store gældsposter med et låneloft
skønnes mere end syv og halvfjerds procent af lånebehovet på hele uddannelser at være imødekommet da ikke alle har brug for at låne
på studieophold vil vil loftet formentlig dække endnu mere af behovet men fordi vi har lagt loftet på ethundredetusind
vil det bevirke at kun ganske få studerende får mulighed for at stifte en samlet studiegæld der får dem op i den her
bekymrende zone med en studiegæld på over
derfor er det også vores vurdering også den økonomiske
her ikke vil føre til en belastning af statens finanser som det
på et tidspunkt derfor er det altså
vores opfattelse at vi med loftet på ethundredetusind har sørget for at inddæmme så de studerende kommer af sted men ikke havner i den kategori
risikoen for at de misligholder deres lån stiger markant selvfølgelig til ulempe for dem selv men i sagens natur også til ulempe for staten som i den her sammenhæng har været långiver
alt i alt mener jeg at forslaget medfører en stor forbedring for studerendes mulighed for
i udlandet og jeg er rigtig glad for at folketinget så entydigt i dag har bakket op om den ambition
vi har diskuteret mangt og meget og jeg er helt sikker på det er i hvert fald min oplevelse at man sagtens kan se forskel på det som
su området og det som regeringen i den her uge har foreslået idet vi nu forestiller os at alle dem der kan få
su i dag også skal kunne det fremover og det var jo ikke det venstre gik til valg på idet man ville afskaffe suen til de hjemmeboende
betragteligt og der er vurderingen altså at et loft
betyder at kun ganske få studerende samlet set vil ende med at få en studiegæld
når op på det det niveau og det er derfor vi har lagt loftet der hvor vi har at at der selvfølgelig så kan være nogle der vil og at det derfor
altså en vurdering af at vi på en og samme tid både kan dække det behov der er for lån og undgå at bringe markant flere op over den her grænse hvor risikoen for misligholdelse vokser
vejen igennem været meget bred politisk opbakning til udlandsstipendieordningen og evalueringen som altså kom i januar to tusind og tolv og derfor efter valget har dokumenteret et behov
man skal kunne låne det det der er afsættet for
synspunkt vil være i den kommende su debat
har i norge og sverige hvor meget mere er lån og meget mindre er stipendier det er ikke regeringens opfattelse
opfattelse det konservative velkommen til at have et andet synspunkt man har
det sjette su år skulle afskaffes og også dér kan man se en klar forskel på det den daværende regering mente og det den nuværende regering
søger til udlandet og de oplever altså også
det er sagt er vi naturligvis ikke interesseret i med reformen at de handicappede eller kronisk syge
studerendes vilkår ændres utilsigtet og derfor er vi også opmærksomme på den problemstilling som
rejser med beslutningsforslaget her i forbindelse med at vi strammer kravene til de studerendes studieaktivitet for eksempel har vi med aftalen åbnet op for at den enkelte studerende kan søge om dispensation fra kravet om obligatorisk tilmelding til
og prøver svarende til et fuldt studieår hvis der foreligger usædvanlige forhold tilsvarende kan der gives dispensation fra reglen om at den studerende skal have påbegyndt sit studium senest to år efter adgangsgivende eksamen for at få de ekstra tolv måneders
hvis man har en funktionsnedsættelse som gør at man for eksempel er ringere stillet end sine medstuderende i eksamensøjemed
har uddannelsesinstitutionerne mulighed for at give dispensation fra de fastsatte eksamensbestemmelser i studieordningen
være forlænget eksamenstid brug af særlige hjælpemidler eller lignende studerende på lange videregående uddannelser og professionsbacheloruddannelser der har psykiske problemer som på den ene
har vi revalideringssystemet som må tage over
revalideringsydelse til videregående uddannelse vi skal selvfølgelig løbende være åbne for at overveje om ordningerne er skruet rigtigt sammen og være opmærksomme på om de kompenserende ordninger
ikke været en del af su reformen og derfor kan man sige at det jo i
på handicapområdet jo også er oplagt at se det som et potentiale i udviklingen af nye innovative løsninger og ny teknologi
for eksempel digitalisering af undervisningsmaterialer
også kunne vise sig at være til gavn for alle mulige andre studerende
uddannelsesinstitutionerne har ligeledes et stort ansvar for at sikre inklusionen af unge med handicap eller kronisk sygdom på de videregående uddannelser og det indebærer blandt andet et øget fokus på at gøre op med de barrierer som studerende med handicap
at der er tilstrækkelig synlighed og vejledning
de muligheder som de studerende har for at søge om kompenserende støtte men alt i alt
regeringen ikke anbefale beslutningsforslaget her fordi vi mener at vi med su reformen ikke ændrer på de grundlæggende principper der er for studerende
nemlig det at de skal klare sig på lige vilkår og vi vil heller ikke ændre i de kompenserende ordninger men
min tale nævnte dispensationsmuligheder som
andre handicap sådan at de kan studere på samme vilkår som andre studerende
vilkårene generelt men derudover har vi altså med aftalen haft blik for den her udfordring ved at sikre
er fra to årsreglen hvis en situation relateret til ens handicap er årsagen til at man ikke har søge ind inden for de to år derfor har vi jo haft blik for det og derfor mener jeg
set at vi samlet set med reformen ændrer vilkårene for alle studerende men uden at gå på kompromis med det princip vi har om at vi kompenserer handicappede så de kan studere på lige vilkår
har vi heldigvis revalideringssystemet som ganske mange jo
på fortrinlig vis får hjælp fra for at kunne studere
har skal gøre at studerende med funktionsnedsættelse eller andre handicap kan studere på lige vilkår
afskaffede det såkaldte dobbelte ansøgningsprincip
det tror jeg især er vigtigt
vi så alligevel på trods af det princip som jeg tror alle er glade for skulle gøre nogle særlige ting og der er det jeg peger på de
at man skal være tilmeldt fag og prøver svarene til et fuldt studieår og ikke
for at melde fra ved eksamen og i forhold til det sidste
og deres studienævn som har kompetencen til at fastlægge praksis
med de her antal point og det fulde skema og
er en rigtig stor tilfredshed med at der er et grundlæggende princip om at det er lige vilkår og
på lige vilkår det er det den specialpædagogiske støtte er til for
om at at man skal være tilmeldt fag og prøver svarende til et fuldt studieår for det er selvfølgelig sådan at at det er
af de skærpelser der er i de almindelige vilkår for
studerende fremover men den enkelte studerende vil altså kunne søge studienævnet om dispensation
at blive tilmeldt et fag og dette fags prøver
jævnfør universitetslovens § atten ligger kompetencen til at træffe afgørelser i den her type sager ved studienævnet
skulle vurdere om den enkelte studerendes forhold og om de fysiske og psykiske funktionsnedsættelser betyder at den studerende ikke vil
lige formode at man vil komme frem til at der er usædvanlige forhold det
klare prioriteringer desuden bliver de unge i danmark for sent færdige
på arbejdsmarkedet i hvert fald set i forhold til andre europæiske landes unge forsinkelsen skyldes
samtidig har institutionerne fået de nødvendige redskaber til at hjælpe de studerende med at komme bedre igennem de har eksempelvis fået pligt til at sikre at samtlige studerende hvert år bliver tilmeldt uddannelsens fag og prøver svarende til de årlige tres
jeg mener at den her del af reformen vil medvirke til at fremme en mere aktiv studiekultur på de videregående uddannelsesinstitutioner og vi skal gøre op med den forsinkelseskultur der visse steder har hersket der er ikke nogen selvstændig værdi i at man gennemfører
på mere end normeret tid fordybelsen
su systemet som vi kender det og jeg synes at vi
med de to lovforslag rammer den rigtige balance en balance som tager højde både for de studerendes muligheder og for samfundets behov de studerende vil fortsat have mulighed for at få
su til hele den normerede studietid studerende der følger studiet som tilrettelagt vil således ikke opleve væsentlige ændringer
for studerende der påbegynder deres uddannelse inden to år efter deres adgangsgivende eksamen er der endvidere fortsat
for at få tolv ekstra klip ud over
ikke er i stand til at tage et erhvervsarbejde ved siden af studiet
studenterrådgivningen hvor studerende med psykiske problemer som på den ene
selvfølgelig løbende være åbne for at overveje om ordningerne er skruet rigtigt sammen og være opmærksomme på om de kompenserende ordninger virker efter hensigten
meget enig med dansk folkepartis ordfører i at der er mange andre elementer i det end blot suen det har altså ikke været en del af su reformen
kigge på handicapområdet og dermed er det jo altså også oplagt i det videre at se på om der er
at gentænke den måde vi skaber et inkluderende uddannelsessystem på så også de kommende studerende med funktionsnedsættelse kan bidrage til at vi når
målsætninger på uddannelsesområdet de studerende får desuden mulighed for at tjene lidt mere mens de får
som et udtryk for at uddannelsen ikke fungerer som den var tiltænkt
kunne gennemføres på normeret tid og det oplever jeg
set ikke nødvendigvis er noget vi er uenige med enhedslisten
særlig fordi enhedslisten jo også selv på et tidspunkt præsenterede et udspil med overskriften hurtigere igennem
social slagside så vi er tilsyneladende enige om at der er noget at komme efter og
jo så bare sådan og det har vi så tilladt os at regne på
kandidatuddannelser så betyder det altså at vi får mere ud af den arbejdskraft fordi den kommer tidligere ind på arbejdsmarkedet
ligesom man har mulighed for at supplere suen med erhvervsarbejde
at det skal være ens økonomiske formåen eller sociale baggrund der afgør om man kan få en uddannelse i
danmark eller ej men det som fru rosa lund ikke
at når udgangspunktet er at man altså også
godt kan arbejde med at få de studerende hurtigere igennem uden at det har en faglig og social slagside så udelukker det jo ikke at vi andre kunne få nogle ideer som kunne bidrage til det
ud over dem enhedslisten har fået vi har taget en del af det
i vores udspil men det som er kernen og som i øvrigt adskiller den her reform fra den vores forgængere
i de hjemmeboendes su men ellers
suen til at vokse ikke i samme takt som
men den kommer jo til at vokse og derfor er det her jo et spørgsmål om at reformen primært
finder sin finansiering ved at de studerende ikke bliver forsinket samme grad og det forbedrer altså samfundsøkonomien det er vi ikke kede af det er vi glade for
opkræves seksten promille i grundskyld formålet med forslaget er at give kommunerne frihed til selv at bestemme om de vil sænke grundskyldspromillen så grundejere kan blive kompenseret for stigende skatter som følge af stigninger i grundværdierne
begynde med fordelene
det positivt at forslaget giver kommunerne øget frihed til selv at bestemme om de ville sænke grundskyldspromillen og at kommunerne herved får udvidet muligheden for hvis de ønsker det at kompensere grundejere for stigende skatter som følge af stigninger i grundværdierne
for det andet påfører forslaget ikke og i hvert fald ikke på samme måde de offentlige finanser et finansieringsproblem som andre forslag
det er ikke tilfældet for blandt andet de konservatives forslag om at fastfryse grundskyldsprovenuet i faste priser som vi skal drøfte efter dette forslag her skal der skaffes finansiering
det gælder også liberal alliances forslag som vi drøftede i forrige samling om at sanktionere kommunerne hundrede pct hvis provenuet for grundskylden efter kommunal udligning stiger mere end inflationen man kan så også tilføje
det er altså ikke sådan at den nuværende minimumsgrænse på seksten promille i praksis
sænke skatten men selv når det er sagt anerkender jeg fuldt ud at der ligger et godt signal om mere frihed til kommunerne i forslaget
tilsvarende beskytter loftsgrænsen som
der bor i parcelhuse og sommerhuse som omvendt
og en højere udskrivningsprocent det vil derfor være uheldigt at ophæve den her beskyttelse af borgere i etagebyggeri ud fra et fordelingsmæssigt synspunkt
der er trods alt syv kommuner som har den højeste tilladte promille på fire og tredive men som sagt
både fordele og ulemper ved venstres forslag og regeringen har derfor ikke taget endelig stilling men vi arbejder videre på at belyse de nærmere konsekvenser af forslaget herunder de fordelingsmæssige konsekvenser og vil på den baggrund gøre vores endelige
derfor der er en strukturpolitisk konsekvens
er enige om at skatten på arbejde er et godt sted at sætte ind det var vel også det der bar vores
overordnet en genfremsættelse af det beslutningsforslag nummer b tre og firs som folketinget forkastede
den eksisterende ejendomsskattelov som den tidligere regering ændrede tilbage i to tusind og
er på den baggrund kun sket forholdsvis få ændringer i de kommunale grundskyldspromiller i de senere år senest har vi med de vedtagne budgetter for to tusind og fjorten set at der sker et lille fald i den gennemsnitlige grundskyldpromille fra
fra de konservative lægger op til at gå endnu længere ved at fastfryse grundskylden målt i to tusind og tretten priser
værdier der betales skat af
på grund af stigningsbegrænsningen være en vis tidsforskydning men på lang sigt
forventeligt være de faktiske grundværdier der beskattes hvis der sker en fastfrysning vil den sammenhæng gradvis blive mindre og mindre
gerne rose de konservative for at
det gjorde man vist ikke sidst de konservative vurderer at
to tusind og tyve som bør finansieres af tilsvarende lavere stigning i det offentlige forbrug ved en gennemlæsning af de konservatives
er en sammenhæng mellem de faktiske grundværdier og de værdier
er to tusind og tretten hvorefter
princip løbende vil blive afviklet det andet som jo er nok så vigtigt
modvirker de her meget kraftige pludselige
over tid skal den afspejle værdien og det konservative forslag her vil helt afvikle det men selvfølgelig kan man indtage det principielle synspunkt
til grundens værdi i ubebygget stand under hensyntagen til beskaffenhed og beliggenhed og til en i økonomisk henseende god anvendelse altså den skal med andre ord ansættes til den værdi grunden ville have hvis den henlå ubebygget
kunne anvendes til det formål der ville give det bedste økonomiske resultat
set et forsøg på at afspejle netop det at der kan være forskellige formål men at grunden
noget som er opfundet under hverken den her regering eller den forrige det
helt nyt fænomen
planer af den karakter som herre jan e jørgensen antyder
har set nogen konkrete forslag fra venstre der vil adressere det men ikke ikke desto mindre
er da glad for at liberal alliance i hvert fald undervejs
den brede opbakning som jo ikke kommer som nogen overraskelse al den stund at vi altså har forhandlet
jeg tror der er rigtig megen glæde
på den ene eller den anden måde med pædagogernes uddannelse og
at det er et samlet folketing der nu
i sagens natur er de første velfærdsprofessionelle som vores børn møder i dag forlader hvert sjette barn folkeskolen uden de basale færdigheder der er en forsætning for videre uddannelse og job og i en bredere forstand
for at vælge retningen for sit eget liv danmarks evne til at bryde den negative sociale arv harmonerer ikke med det ofte tegnede selvportræt
disse tre specialiseringer vil sikre at de kommende pædagoger vil blive bedre forberedt
udfordringerne i de forskellige pædagogiske professioner
få særlige kompetencer til at arbejde med børns udvikling forældresamarbejde sprogtilegnelse og sprogstimulering samt inklusion
den omdannelse af lægeuddannelsen vi gennemførte sidste år sammen med en bedre praktik
vil det øge de studerendes handlekompetencer og gøre dem mere forberedte på det arbejdsmarked der venter dem efter sidste eksamen det kan være i forhold til samarbejdet med forældre som traditionelt kan være en udfordring for mange nyuddannede pædagoger
svære samtale om et barns skoleudsættelse
at vi omlægger praktikken fra tre til fire
pædagoger med en specialistviden uanset om det er i vuggestuen
folkeskolen i fritidsklubben i botilbuddet på plejehjemmet på opholdsstedet eller
vi møder dem og det er vel at mærke pædagoger som har tilegnet sig deres praksisnære kompetencer allerede i deres ordinære uddannelsesforløb jeg synes at
rosa lund var meget præcise i deres beskrivelser af hvordan og hvorfor pædagogernes arbejde er så vigtigt som det er
for et ansvar man synes man giver fra sig og hvor stor en glæde man kan få ved at opleve resultaterne af det pædagogiske arbejde jeg tror det er rigtig vigtigt at vi med det samarbejde den aftale vi har lavet har fået demonstreret at der
det arbejde som pædagoger bedriver
stemmeaftale vi har lavet hvor samtlige partier er med og jeg vil gerne takke for samarbejdet med alle
rejst spørgsmål
gjort kommentarer i forhold til praktikken der vil jeg sige at det er afgørende at vi får øget kvaliteten i praktikken
praktikken fylder ganske meget i uddannelsen
ikke nogen hemmelighed at vi undervejs har undersøgt om man eventuelt kunne organisere tingene anderledes
økonomiske grunde fordi det ville have afstedkommet et meget stort slutkrav
synes vi med det vi har gjort har taget skridt til at vi kan styrke praktikken og jeg synes at vi også
undersøgelse vi nu har sat i gang og evalueringen af praktikvejledningen har sat
at vi kan sikre os at det ikke bare bliver
intentioner men at det også i praksis bliver en styrket praktik
så jeg vil slutte her og ønske alle en god weekend ikke mindst herre esben lunde larsen som synes at have brug for det
at vi har hævet ambitionerne for hvor mange der får en uddannelse
at vi ønsker at øge kvaliteten af den uddannelse de får
reformer vi har lavet i fællesskab først af læreruddannelsen og nu af pædagoguddannelsen
er også afsættet for det kvalitetsudvalg vi netop
handler det jo ikke bare om at uddanne mange nok det handler også om at uddanne godt nok hvis vi skal have den dygtigste
kvaliteten af vores uddannelser
på det tekniske og merkantile område
ikke forstås sådan at vi så bare kan falde til ro sektoren skal fortsat udvikles men med lovforslaget ønsker vi at skabe et sikkert grundlag for den fortsatte udvikling for at undgå en ufrugtbar konkurrence mellem mulige udbydere ønsker regeringen også med
sætter vi også skærpet fokus på at erhvervsakademierne og professionshøjskolerne har en særlig forpligtelse til at overføre viden til virksomheder og institutioner og dermed bidrage til at skabe innovation og udvikling i både den private og offentlige sektor
og mere grundlæggende karakter end den som
lovfæstet for erhvervsakademier og professionshøjskoler og det er fortsat alene universiteterne der har ansvaret
ikke i samarbejde med universiteter kan tilrettelægge og gennemføre relevante
det sker allerede i dag i betydeligt omfang med pt cirka en hundrede og halvtreds igangværende phd forløb
for eksempel det pædagogiske og det sundhedsfaglige område
jeg har stor tiltro til at akademierne vil løfte opgaven så blev der spurgt til en række ting blandt andet fra enhedslistens side og jeg kan i hvert fald i forhold til de mere principielle spørgsmål sige følgende
det er ikke tanken at akademisere vores erhvervs og professionsrettede uddannelser tværtimod er ideen jo her at sikre at den evidensbasering vi gerne vil have af de her uddannelser
med afsæt i at man har udviklet praksisnær viden på de berørte områder altså at vi får en kobling mellem grunduddannelse i øvrigt også efteruddannelse og vidensudvikling i forhold til de
det er derfor vores opfattelse at det er helt afgørende at den så også i vidt omfang udføres på de institutioner og at de medarbejdere
professionsrettede og praksisnære forskning
i den her sammenhæng er lidt malplaceret for vi retter jo faktisk op på en hidtidig skævhed
lovfæster deres rolle
vil kræve et samarbejde som det også gør i dag og som blandt andet altså også foregår i et pænt omfang på
det pædagogiske område med særlig fokus på på læreruddannelse
man så stiller jeg har noteret mig at professionshøjskolerne selv har en ambition om at der skal være mange flere ansatte
undervisere som har en phd men det er ikke det krav
ansat på professionshøjskoler til at uddanne men selvfølgelig
hvert fald at man har et vist niveau
ikke sådan at vi forlanger at man skal være phd altså forskeruddannet
så er en selvstændig ambition for professionshøjskolerne at
så var der nogle konkrete spørgsmål i forhold til
sammensætningen af uddannelsesudvalg og rollerne som jeg ikke
i udvalgsbehandlingen men i forhold til spørgsmålet om
diskussion om hvordan balancen mellem interne og eksterne relationer i bestyrelser på
tro vi kan føre i mange forskellige sammenhænge men her tror jeg at
er meget glade for at vi har fået lavet den ændring
vi har her hvor vi fortsat sikrer en tæt kontakt til dem der skal ansætte
har været til sidste eksamen så jeg håber og tror på at
stemme for det her meget vigtige lovforslag og jeg ser frem til at svare på de
uddannelser af ypperste kvalitet
timer manglende forskningsbasering og behov for nye undervisnings og eksamensformer
kvaliteten af uddannelserne til et højere niveau
forventer jeg mig meget af udvalgets arbejde med både at kortlægge udfordringens karakter og omfang og stille konkrete forslag til forbedringer først havde vi folkeskolereformen så kom regeringen
et uddannelsessystem hvor kvaliteten er så høj at alle studerende får det størst mulige udbytte af deres uddannelse
uddannelsesinstitutionerne i højere grad orientere sig i retning
man adskiller kvalitet og relevans
altså ikke ude på arbejdsmarkedet hos virksomhederne hvor folk skal ansættes der er kvalitet det som er relevant
uddannelsesinstitutionerne fra de nye erhvervsakademier der udvikler uddannelserne i tæt samspil med lokale aftagere til de traditionsrige humanistiske fakulteter der sender flere og flere dimittender ud i
kvalitet og relevans er prioriterede temaer i udviklingskontrakterne og på finansloven for to tusind og fjorten er der igen afsat øgede bevillinger til de videregående uddannelser i modsætning til hvad vores forgængere havde for vane i deres sidste år
vi sikrer også bevillingsløftet til udvikling og evidensbasering af uddannelser på erhvervsakademier og professionshøjskoler
regeringen har også indgået brede aftaler om lærer og pædagoguddannelser
det centrale er at de studerende fremover bliver bedømt i
til hvad de kan og ikke bare hvad de har været igennem rigsrevisionen konkluderede i efteråret
en anden måde at øge kvaliteten og skærpe relevansen i uddannelserne
øget internationalisering internationalisering handler om globalt udsyn kompetencer i sprog og en bredere kulturforståelse regeringen lancerede i juni måned en handlingsplan med en række initiativer der primært skal få danske studerende i praktik eller studieophold rundt
de fremtidige dimittenders løn vi skal overveje om der er noget som kan gøres anderledes de steder hvor der år efter år er meget lav beskæftigelse kun to og halvtreds procent af de universitetskandidater der har været på arbejdsmarkedet i ti år har ansættelse i den private sektor
en tid hvor væksten primært vil ske på det private arbejdsmarked som en del af vækstplan dk har regeringen sat en ambitiøs
tyve målsætning på tyve milliard kroner i bnp vækst og regeringens ambition er at de videregående uddannelser i højere grad skal bidrage til vækst og velstand
sammenligninger ligger vi under gennemsnittet og det skal
øges til gavn for den enkelte og til gavn for samfundet det skal ske i dialog med sektoren med arbejdsmarkedets parter med de studerende og andre aktører udvalget kommer til foråret med
formand er at det formentlig er spild af tid og kræfter hvis man fokuserer rigtig meget på betalingsuddannelser hvordan brugerbetaling skal føre til at vi når målet om
både at uddanne flere og bedre har jeg svært ved at se men jeg ser frem til udvalgets anbefalinger som skal give os et solidt afsæt for endnu en uddannelsesreform som kan give et godt bidrag til det som er danmarks altafgørende udfordring nemlig hvad vi skal leve af i fremtiden
bliver gjort får et afsæt til at diskutere hvad kvalitet
bidrag der kom der som jeg i hvert fald på lange stræk
inddrage i arbejdet at det fremgår meget tydeligt af kommissoriet for udvalgsarbejdet at alle relevante parter skal inddrages
og som inddrager repræsentanter for alle de forskellige aktører der er på området frem for at lave en
meget interesseret diskussionen mellem mellem fru kirsten brosbøl og
forespørgernes tekst men jeg vil bare i al stilfærdighed gøre opmærksom på at
som man bør kigge på i øvrigt med en kritik
ministerie jeg har ansvaret for og
og undervisningens omfang og det synes jeg bestemt ikke man kan
bare gøre opmærksom på at det i den turnus der er lavet i
mere end femten procent af uddannelserne som har fået en betinget
lever op til de regler vi har sat for hvordan man skal bedrive uddannelse men nu ændrer vi jo grundlæggende på akkrediteringen
med fru kirsten brosbøl i at det at det er lidt mærkeligt at
vi var enige om at der var en række problemer og et af dem
venstres ordfører ikke kan pege på konkrete kvalitetsproblemer i den sektor jeg har ansvaret for men jeg vil nu alligevel
fat i mange af de rigtige ting jeg har også selv fulgt diskussionen i kølvandet på på den her dokumentarudsendelse hvor man også kunne konstatere at
er folk der består som ikke havde niveauet til det og som burde være dumpet det synes jeg også er en indikation på at der er
gøre noget ved vores egen evaluering af censorordningen som jeg var inde på i min besvarelse viser også at den feedbackmekanisme der ligger i en velfungerende censorordning heller ikke bliver anvendt
også dér er der udfordringer jeg tror så
også handler om hvilke krav og forventninger man møder de studerende med og det har vi jo da
gjort noget ved men jeg vil bare anholde én ting og det er
er både engagerede og motiverede
i min tid som minister er jo ønsket om eksempelvis at have studier med højere intensitet
er lidt underligt at man på den ene side ønsker en højere intensitet men
set tager skridt til at sikre studier af høj intensitet men min pointe er bare
det er motivationen der er problemet
vi jo i danmark af historiske grunde valgt at gøre det på
regering holdt optagesystemet i et jerngreb hvor man højst måtte optage ti procent
at en meget stor del af ansøgerne skal til optagelsessamtale for at finde ud af om de overhovedet har forudsætningerne og motivationen for at gennemføre uddannelsen men noget af det vi kommer til at diskutere
er jo også taxametersystemets indretning som givetvis også har
tema som jeg tror kommer til at fylde noget nemlig
faglige kvalifikationer men pædagogiske kvalifikationer altså
det at man er dygtig til sit fag er jo ikke nødvendigvis det samme som
tror jeg at vi kan få meget ud af at se på nogle af dem der har valgt at arbejde med det struktureret og se om ikke det
vis kan udstrækkes til at gælde hele sektoren fru rosa lund havde synes jeg også
det er jo en en sandhed man bare kan slå op
berettigelse har tværtimod
og selvfølgelig som følge af at der er kommet flere studerende der er aldrig investeret så meget i de videregående uddannelser i
vi er det land i den vestlige verden der investerer mest i vores unge uddannelsessøgende og vi har valgt at prioritere på trods af at det har været tider med meget knappe ressourcer har vi valgt at prioritere finansiere hver eneste nye studerende med et nyt
til det udgangspunkt det er at sige at når vi nu
hvad jeg er meget enig i og optaget af at vi gør at finansiere uddannelser
som en hjørnesten i vores velfærdssamfund
ikke det er urimeligt at stille krav til de studerende om at de så også
at det er muligt at få merit for både sin praktik og sit udlandsophold
de stiller uddannelse til rådighed på en måde så det er muligt at være fuldtidsstuderende jeg synes ikke at vi
var en stor uddannelsesmæssig krise
enig i at der er meget der tyder på at det ikke er gået den rigtige vej med kvaliteten jeg tror så også at det har handlet meget om at det ikke har været i fokus og det var vel også det fru merete riisager
været andre ting som er løbet med den politiske opmærksomhed
sætte en ny dagsorden for det det går rigtig godt med at få optaget og jeg tror det er vigtigt at vi løfter uddannelsesniveauet generelt
i danmark og at flere tager en uddannelse men det er også afgørende at kvaliteten højnes
også kan man sige på det principielle plan enig i at i at der er brug for at finde en vej til
give mere frihed i opgaveløsningen men til gengæld være meget mere stålsat på at vi når
de mål vi har både for den enkelte i forhold til at nå sit yderste potentiale og for samfundet i forhold til at vi får løst de opgaver der står foran hvor uddannelse spiller en
jeg synes ansvar har været sort længe eller hvad man skal sige
helt enig i at det er afgørende at alle aktører tager ansvar at vi tager ansvar for de politisk skabte rammer
vende tilbage og deltage jeg er rigtig glad for at den her debat
på det her område demonstrerer at uddannelsespolitik står højt på dagsordenen
en række fælles bekymringspunkter som vi vil adressere så vil jeg bare
som jo citerede einstein for at sige at ikke alt der kan tælles tæller og
i lommen og når vi så har forhandlinger og der igen og igen bliver rejst krav om ting vi lige skal indsamle informationer om
vil jeg tage det frem og lægge det på bordet så vi alle sammen husker på det
de beslutninger vi har truffet er jo at finansiere det øgede optag
og indgår dermed også som en del af
i forhold til at få nedbragt studietiden men
opstod en meget fin diskussion som var meget lang
at folk deltager i timerne at at kravene er høje nok til eksamen
besynderligt at man i alle andre dele af uddannelsessystemet ingen problemer har med også
professionelt med uddannelse og uddannelsesledelse eller også har de forsket
ja det er muligt at det for venstre er blevet
set bare den at vi nedsætter et ekspertudvalg og beder dem om at inddrage alle de aktører herre esben lunde larsen
synes skal inddrages så der er reelt ikke nogen
uenighed der og jeg er sikker på at
styrke den almene dannelse hvis vi sætter os det for
der er nogen grund til at skyde udvalget i skoene at de ikke skulle
synes jeg er prisværdigt lovforslaget afspejler at danmark i dag er i en situation hvor der er pres på de offentlige udgifter en situation der indebærer at vi løbende må foretage de nødvendige prioriteringer af statens midler så at sige
ordningen blev oprindelig indført som led i en større reform af efter og videreuddannelsesområdet i to tusind og et formålet med reformen var primært at understøtte efter og videreuddannelse til de personer der har været på arbejdsmarkedet i en årrække og som ikke har fået megen uddannelse før de gik ind på arbejdsmarkedet
at videreuddannelse ud over faglært niveau som hovedregel skulle foregå i fritiden det har vist sig at svu støtten i uventet stort omfang anvendes til efter og videreuddannelse af de medarbejdere på arbejdsmarkedet som allerede har en mellemlang eller endda en lang videregående uddannelse
vi målretter altså ordningen
jeg gerne svare at det offentligt støttede efter og videreuddannelsestilbud som udgangspunkt er tilrettelagt som deltidsuddannelsestilbud for personer i arbejde ved etableringen af svu ordningen var det som
er vigtigt jeg har stor tiltro til at medarbejdere og arbejdsgivere vil finde
deres faglige personale på sygehusene havde det nødvendige kvalifikationsniveau til at løse deres daglige opgaver
får de samme muligheder for momsfritagelse som styrelsen for forskning og innovation det strategiske forskningsråd og rådet for teknologi og innovation har haft indtil i dag samlet set er det med en vis stolthed at
førstebehandlingen at vi fortsat har et helt enigt folketing der bakker op om den her markante forenkling i
er med til at øge forventningerne til at det vil lykkes os for alvor at få taget hånd om samfundsudfordringerne og få gjort det på en måde som forøger vækst og beskæftigelse i danmark noget som der er god brug for
socialistisk folkeparti og enhedslisten der fastsatte at der skal indføres et register over selskabernes underskud
med forslaget sikres indberetning af de oplysninger fra selskaberne der er nødvendige for at etablere det her underskudsregister underskudsregisteret vil overtage beregningen og fordelingen af underskud over tid
lettelse for selskaberne selv om det jo som det også
af debatten initielt og i forbindelse med engangsregistreringen vil være en administrativ
måske man kan få et lidt fordrejet billede af
hvad konsekvenserne egentlig er af at bede virksomhederne om at registrere nogle oplysninger som de i sagens natur ligger inde med
de skal jo betjene sig af dem for at kunne få glæde af at
finde balancen mellem at vi på den ene side
vilkår for virksomheder og for deres investeringer i danmark
i al skattepolitik ønsker at skatten fastsættes korrekt
det bærende hensyn bag det her forslag om et underskudsregister
en gennemsigtighed og en efterrettelighed på det her område også selv om man måtte have tanker om at regulere fremførselsmulighederne
så er det jo som det også fremgår af bemærkningerne klart at når først engangsregistreringen er foregået
at fremføre vi har lyttet
og derfor har vi i lovforslaget indført en mulighed for at skat i konkrete tilfælde kan se bort fra tre månedersfristen for indberetning hvis der foreligger
ordfører udtrykte en almindelig tilslutning til ideen om et underskudsregister men en bekymring
en række elementer som ligger uden for aftalen om finansloven tusind og tolv nemlig elementer om oplysnings og selvangivelsespligt
til formål at sikre en korrekt beskatning dermed skabes der øget sikkerhed for at
en udvidelse af en værnsregel der skal sikre at finansielle virksomheder ikke opnår
lægger til grund at da interessen
takke for jeg ser frem til en
konstruktiv udvalgsbehandling som kan føre til at så bred en kreds
en gentagelse af hvad der er lagt åbent frem så kan man selvfølgelig løbende diskutere hvilke regler der skal være gældende jeg forstod
bruge de regler præcis som de er gældende men det handler om at sikre at der er en gennemsigtighed i det og der
er for en skattepolitisk interesse der skulle være i
mørke over et område hvor man rent faktisk relativt let kunne sørge for at der var orden og
at det foregår korrekt og på den anden side at det foregår med så få
byrder som muligt vi svarer på alle de spørgsmål der måtte være
justitsministeriet men dette lovforslag har ligesom alle andre andre været
lovkontor så der er ikke noget i den henseende at være bekymret for
er bekymret for engangsregistreringen og så er vi jo mere over på den boldbane som dansk folkeparti spiller på det jeg undrer mig over
hvilken skattepolitisk interesser man har i at der ikke skulle være et register som sikrer
i den her spørgerække at man trods alt ikke er helt afvisende over for tanken om et underskudsregister at man har interesse i det men at det er engangsregistreringen der er interessant det deltager vi gerne i en drøftelse af hvis man så
jeg må i hvert fald bare sige at jeg stadig væk har til gode at høre hvad det er for en skattepolitisk interesse der skulle være i at fastholde en situation hvor der ikke er gennemsigtighed
enkelte landsdele har ændret sig væsentligt der er ikke endnu truffet beslutning i regeringen om skattecentrenes fremtidige placering og
kan jeg naturligvis heller ikke tage konkret stilling til en udbygning af skattecenteret i
relevante ved placeringen af de fremtidige skattecentre
ikke kan kommentere enkelte skattecentres
når vi laver den her tilpasning af skats lokationer så gør det på en måde hvor
for at sikre den tilgængelighed vil der også blive taget hensyn til at der skal være gode transportmuligheder
i skat at skatten bliver fastsat rigtigt for både borgere og virksomheder og det kræver jo også en vis
snarlig afklaring og der vil vi forsøge at afveje de her mange hensyn
vi også tager højde for at borgere og virksomheder skal kunne komme i
jeg vil gerne endnu en gang understrege at jeg er enig i at
er behov for at få en snarlig afklaring af spørgsmålet men jeg kan også se med de mange breve jeg har modtaget fra borgmestre
er hos spørgeren og dem der skal udarbejde svarene og det
bestræber mig i almindelighed på at der gives svar så hurtigt som muligt og inden for fristerne
været tilfældet her et foreløbigt svar så sent som i går modtog jeg et spørgsmål der ville kræve at man kontaktede alle andre eu lande
inden for de sædvanlige tidsfrister og derfor beder jeg om en vis forståelse men jeg beklager forløbet
ved indkøb af de her ydelser skal reguleres hvis ydelserne inden for
af mere teknisk karakter under
tilslutning så vi kan gennemføre de regler der er til glæde og gavn for
af forskellige forligskredse jeg vil opfordre til at man her gør op med sig selv om man synes at vi skal implementere de her allerede vedtagne eu regler
i øvrigt når man deltager i forhandlinger af mere
ydelserne drager men det er at
bare som herre ole birk olesen lægge til grund at det at det fører til en konkret prisstigning
jo helt af hvilke konsekvenser dem der sælger varerne tager af at der bliver ens regler og dermed lige og fair konkurrence mellem dem der sælger den her slags ydelser uanset om de bor i danmark når de sælger dem eller de har
skabe job og fastholde job i danmark regeringen er enig med forslagsstillerne i at det er vigtigt
desuden har regeringen med vækstplan dk afskaffet eller reduceret en række forvridende skatter og afgifter
skattesatsen i virksomhedsordningen gradvis fra de nuværende fem og tyve
afskaffet den vægtbaserede emballageafgift forhøjet skattekreditten for forsknings og udviklingsaktiviteter forhøjet virksomhedernes fradrag for hotelmomsen fra halvtreds til fem og
fremadrettet efter ro og stabilitet om erhvervsbeskatningen det sikrer tillid til fremtiden og giver grobund for langsigtede investeringer og derfor er vi også glade for
et meget bredt flertal regeringen mener derimod ikke at løsningen er at gennemføre et rigidt og ufleksibelt ti årig t skatte og afgiftsstop i lighed med den tidligere regerings og derfor afviser vi beslutningsforslaget der er flere grunde til
i overensstemmelse med de konkrete udfordringer og eventuelle internationale forpligtelser for det tredje er det regeringens prioritet at sikre et stærkt velfærdssamfund med høj kvalitet i den offentlige service
sundhedsområdet børneområdet og ældreområdet
grundlaget i vores økonomiske politik jo at frigjorte økonomiske midler som følge af effektivisering og modernisering i den offentlige sektor også bruges til at styrke og udvikle velfærden i modsætning til det som forslagsstillerne lægger
øvrigt i lighed med energiaftale og andre ting er blevet
drive virksomhed i danmark og det medvirker selvfølgelig
det samlede økonomiske mål om at løfte væksten så vi har
ledighedsstatistikker at der trods alt er et eller andet stemningsskifte på vej i dansk økonomi som vi selvfølgelig håber på at kunne forstærke med de tiltag der er taget det har været vigtigt for os at holde hånden under
beskæftigelsen i en krisetid som jo ikke har været isoleret dansk men
er det sådan at uanset hvilken type virksomhed
samlet set og ud fra alle de resultater der er skabt og dem der
bliver skabt her i foråret sådan at det er bedre og billigere at drive virksomhed i danmark i dag end dengang vi tiltrådte det
bag en række initiativer
tror at herre frank aaen og jeg er enige om at det er afgørende at få skabt nye arbejdspladser der hvor de gamle forsvandt så nogle flere danskere kan få et arbejde
det kræver at vi skaber gode vilkår for de
virksomheder der skal fastholde arbejdspladserne og udvikle arbejdspladser i danmark det er vi meget optaget af og det
at vi udnytter de konkurrencefordele vi over år har opbygget i forhold til at levere gode energiteknologier til fremtidens marked
fra produktivitetskommissionen som viser at vi også på det område kan sikre at der bliver grobund for endnu flere arbejdspladser det vil vi gøre i regeringen det er vi optaget af
handling og skaffe resultater til glæde
som indførte optjeningsprincippet at de danske myndigheder ved vurderingen af om en person har optjent ret til børnecheck kun skal medregne bopæls og beskæftigelsesperioder
i april to tusind og tretten
om koordinering af sociale sikringsordninger sammenlægningsprincippet indebærer i praksis at der ved anvendelse af det danske optjeningsprincip også
ved regeringen orienterede kommissionen om vores juridiske vurdering den attende juni to tusind og tretten og orienterede samtidig
da reglerne i den pågældende ef forordning har forrang i
dansk lovgivning har regeringen pligt til at administrere i henhold til forordningens principper
at det primært er arbejdsmarkedets parter
tilgodeser partiernes ønsker og samtidig kan rummes inden for rammerne af eu retten med respekt for den fornødne sociale balance hvorfor er
grundlæggende handler det om borgernes rettigheder masser af danskere
og hvis man accepterede at landene fra tid til anden besluttede sig for at se bort fra de forpligtelser man
om andre hensyn som miljø
i overensstemmelse med eu reglerne og ikke sender regningen videre til de børnefamilier i danmark som i forvejen har mindst
ændre børnechecken så den betales månedsvis bagud for at sikre at ingen ved svig eller manglende kontrol opnår adgang til en børnecheck uberettiget
vil en sådan omlægning betyde at
sikre at ingen uberettiget modtager børnecheck så er det rigtigt at vi har vurderet
en række af de forslag der er blevet bragt frem
en del af dem har det tilfælles at de
til det konservative folkeparti at ud over at komme forslag der er i åbenlys modstrid med vores eu retlige forpligtelser så skylder man vel også fra det konservative
hvordan man ønsker at løse det inden for eu retten og med den fornødne
henblik på at skabe nogle muligheder der ikke er i dag
vi også villige til at kigge på det det drejer sig om spørgsmål om indeksering og det drejer sig
om hvis der er væsentlige økonomiske ubalancer
muligheden for at skabe værnsregler men det der er det paradoksale er at det konservative folkeparti i stedet for at fremsætte beslutningsforslag om hvordan man ønsker at løse problemet fremsætter en opfordring til at bryde eu retten
er at når man kommer til danmark så arbejder man på danske vilkår betaler dansk skat
med til at finansiere de velfærdsydelser man så under de rette forudsætninger
samme tema her i folketingssalen hvor venstre med flere fremsatte et
italesætte den her problemstilling og det kan vi fra regeringens side
situation hvor
arbejder på danske løn og arbejdsvilkår og betaler dansk skat som en forudsætning for under de rette forudsætninger som er forskellige fra område til område
su og det her at
i de forhandlinger og træffe endelig aftale om at forordningen
og forordninger
det er jo det som herre ole birk olesen savner
flertal i folketinget har givet den daværende regering mandat til
og der er det bare en del af det europæiske fællesskabs måde at arbejde på at de her forordninger har forrang for national lovgivning
helt opmærksom på at de ting der stod direkte i loven ikke i alle tilfælde
de internationale forpligtelser der er bare det problem at den beskrivelse man havde i bemærkningerne
med eu retten og det er det vi skal rette op på men det fritager ikke regeringen for det ansvar at sikre borgernes rettigheder fra det øjeblik hvor det går
op for os at vi ikke administrerer efter de regler som har umiddelbar virkning
møde på den ene og den anden vis vi er kommet med udspil og fremstrakte hænder
signaleret hvad vi ønsker i forhold
forordningen og så er det jo blandt andet her senest sådan at vi har sagt at vi er villige til at arbejde for at det bliver muligt at
indeksere børnechecken sådan at
til omkostningerne i det land hvor børnene opholder sig hvis de ikke skulle opholde sig i danmark det er
gør tingene i den rigtige rækkefølge nemlig først signalerer hvordan vi vil arbejde på
lave reglerne om det der ikke duer uanset om man
at se bort fra de regler der gælder dem er vi nødt til at overholde uanset hvad man mener om
at tilpasse dansk lovgivning der hvor det er nødvendigt men også træffe aftaler om hvad man vil gøre hvis situationen udvikler sig anderledes end
den lejlighed fandt vi jo en fælles formulering om at vi i enhver europæisk sammenhæng
vi mener bare ikke det er umuligt at forene det indre marked med den danske velfærdsmodel og de ydelser vi
i forhold til forordningen og i forhold til dagpengeområdet
altså mig fra vores ansvar til at leve op til de regler der gælder i danmark herunder den pågældende forordning
havde en anden karakter men situationen her er
om at regeringen ikke med et beslutningsforslag karakter fritages for vores ansvar til at sikre
tage højde for internationale forpligtelser det er jo et flertal i folketinget der har udstyret den daværende vk regering med mandat til på danmarks vegne at tiltræde den reviderede udgave af den
lige så validt at man med fuldt åbne øjne har tiltrådt den forordning som gælder ikke bare i danmark men i alle eu lande
vi ikke kan se bort fra den lovgivning hvad ville herre kristian thulesen dahl sige hvis andre lande med henvisning til flertallet parlamenter nægtede at følge de regler og forpligtelser de havde indgået over for danske borgere som havde ophold i deres land
med børnecheck det kunne være sygdomsbehandling eller det kunne være
de relevante eksperter i regeringskontorerne og det er den vi har lagt til grund og jeg tror de fleste der har fulgt debatten her på det seneste kan se
at man ikke vil anerkende at mens
konservative havde regeringsmagten tilsluttede
sig regler som har de konsekvenser vi ser i dag det er det man ikke vil anerkende og det er derfor at
vil være direkte i modstrid med danmarks forpligtelser som de er udlagt helt uafhængigt af
vi har igen og igen sagt at vi er åbne over for at diskutere løsninger men det skal være løsninger der holder sig inden for eu retten og det skal være løsninger der ikke parkerer regningen hos de børnefamilier i danmark der i forvejen har mindst
man får væsentlige økonomiske ubalancer eller
venstre har ført frem med stor kraft men det som venstre skylder at svare på
som kan holde sig inden for eu retten og som ikke medfører at man sender en regning videre til de børnefamilier der har mindst det er det svar som blafrer i vinden fordi man bare henviser til regeringen
tak for tilliden men vi er jo altså bundet af
ikke bare kan slynge ting ud men er nødt til at gøre ting der har hold i virkeligheden og i de regler og forordninger der gælder på området
med revisionen af forordningen i to tusind og fire det skal jeg ikke kunne sige men situationen er jo den at det er helt legitimt at et flertal i folketinget i forbindelse med sådan en proces