syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
styrke undervisningen det vil sige den tid der er mellem læreren og den studerende til at give
superuniversiteter med en masse studerende
man af at have gået på universitetet på den måde
tilbage eller ikke tilbage men der er noget vi måske i mindre grad har diskuteret
vores borgere skal have kvalitetsuddannelse
sådan en verdensmålskonkurrence
otte folketingspolitikere der skulle pitche et verdensmål hver og så skulle vi ligesom
det var jan e jørgensen der vandt og det var han meget glad for men i den forbindelse gjorde jeg
det er så vigtigt med kvalitetsuddannelse selvfølgelig er det vigtigt
de skal have de dybe fagligheder og kundskaberne
på en eller anden måde kan stille sig op og være kritiske over for alt hvad der hedder
news og demagogiske præsidenter og brasilianske præsidenter som går ud og udtaler sig
diskriminerende om kvinder og homoseksuelle og sorte og i det hele taget være kritisk over for de ting i vores samfund som får lov til at eksistere selv om de enten er uretfærdige eller illigitime eller decideret
at vi uddanner nogle borgere som forstår
stille spørgsmål men også at tage de nødvendige skridt til at skabe oprør og mobilisering og forandring
det der er formålet med uddannelse
kiggede jeg tilbage i vores eget partiprogram som vi lavede da alternativet blev stiftet vi
supermange andre udspil senere men da alternativet blev stiftet havde vi det her partiprogram hvori vi også skriver noget om uddannelse
står fuldstændig her det er jo det uddannelse handler om og så kan man tage det næste skridt
men hvis vi er hvad kræver det så to ting det kræver frihed til institutionerne den diskussion har vi haft mange gange her i folketingssalen både
de videregående uddannelser og ungdomsuddannelserne og skolen
noget mere vigtigt i hele verden end det fundament af viden og evne til at skabe forandring som vi giver vores unge mennesker det koster penge det koster tid
har tid til relationen med de unge mennesker
leger vi med tallene der har vi faktisk
vi afskaffer uddannelsesloftet vi giver flere penge til højskolerne vi giver et højere tilskud til
tilfører faktisk i hvert fald seks milliard kroner til bedre skoler og videregående uddannelser
tilføre flere penge til det her område og tage dem andre steder fra
arveafgift formueafgift boligbeskatning og så selvfølgelig en masse beskatning af
vi kan kalde de forurenende de forurenende tiltag
vi selvfølgelig godt kan flytte penge til det her område hvis vi vil det handler om
hvad vi prioriterer som det vigtigste i vores samfund
som virksomhed producerer produkter som som har en høj
den produktion og produktivitet
overlade lidt til til statskassen så der er selvfølgelig også nogle nogle områder der hvor vi henter noget men det
give os fem milliard kroner over en fire årig periode i skatteindtægter så det gælder også når vi flyver
hvor meget man kan blive ved med at spare hvor mange procent
punkt hvor det så begynder at gøre så ondt at selv ikke ministeren synes at det er sundt mere ministeren henviste
men hvad synes undervisningsministeren i forhold til hvor langt vi
vil jo være institutioner som så ikke får omprioriteret midler til sig som fortsat skal spare så hvor lang tid skal en given institution som ikke får midler til sig
som i den grad griber fat om nogle af de udfordringer som vi har brug for
hele digitaliseringsspørgsmålet i undervisningssystemet hvor er vi hvor har vi været er vi på rette vej
her sjette klasses årgang det var helt vildt nyt dengang og
beslutningsforslaget vi er enige i at at vi måske skal
rammerne for det her ønske om en undersøgelse nu har vi
mangler er hvad betyder digitaliseringen eller den øgede brug af af sociale medier og
satspuljeforhandlingerne på sundhedsområdet
at finansiere det der hedder
center for digital sundhed som skal oprettes center for digital sundhed skal faktisk arbejde med at finde ud af
for vores sundhed blandt andet vores evne til fordybelse
en vigtig del af børnenes
mere for at sige lad os kigge på hvad der lige præcis skal stå men vi
man kommer som udlænding til danmark skal man bidrage med skattekroner og det er
er argumentationen for at uddannelse ikke tæller med
i kravet i forhold til at opnå permanent ophold men er ordføreren ikke enig med mig i at jo bedre
længere en uddannelse man har jo flere skattekroner
udgangspunkt som på den lange bane bidrager med mange flere skattekroner
vi vi bliver jo foreholdt at der findes forskning fra sverige som peger på at det faktisk er dem der har en uddannelse som i højere grad vælger at rejse hjem igen hvilket jo
rejser hjem hvad er så på nogen måde det dårlige for nogen
vedtagelse her er vi ikke enige om at hvis man kommer som flygtning til danmark og man
kommer i arbejde nu tager man givetvis
at få permanent opholdstilladelse men men i løbet af en årrække
ikke længere midlertidig
da ikke sige at man stadig væk er midlertidig flygtning i danmark og når
for flygtninge skal forstås som midlertidighed
nogle unge mennesker til danmark tager nogle uddannelser og nogle af dem rejser hjem igen og der kan være en udfordring i at der bliver givet nogle penge til
su som danmark ikke ser gevinsten af på
diskussion som foregår i uddannelsesverdenen noget af det vi taler om her er jo i høj grad også flygtninge der kommer til det danske samfund og deres mulighed for kan man sige på længere sigt at få permanent ophold der synes
fra både alliances ordfører og socialdemokratiets ordfører og venstres ordfører og
som er under uddannelse ikke er lige så interesseret lige så engageret lige så god en medborger som den der har et ufaglært
den flygtning der måtte være kommet til danmark og gerne
i i skoene at han eller hun egentlig ikke gider eller bare gerne vil sidde derhjemme med fødderne oppe det er lidt det jeg hører så
form for mistillid til det menneske der kommer til danmark
det her skærpede beskæftigelseskrav som blev indført tilbage i i to tusind og femten og som betyder at uddannelse jo ikke tæller med i beregningen
permanent ophold vi har den holdning i alternativet at selvfølgelig skal uddannelse tælle med i beregningen når mennesker der bor i danmark søger om permanent opholdstilladelse og det synes vi
fordi vi tror på at uddannelse skaber værdi
det skaber i høj grad også værdi for samfundet og det gælder altså alle typer uddannelser både de erhvervsrettede uddannelser og de videregående uddannelser
uddannelse er super vigtige for et engagerende og involverende demokratisk samfund uddannelsesstedet er ligesom arbejdspladsen det rum hvor man kan skabe nogle meningsfulde fællesskaber hvor man kan lære
foreningslivet at kende og lære danske traditioner at kende og så videre
man faktisk skaber sine bærende fællesskaber
der ikke er så håber jeg at vi alle sammen her i salen i det mindste kan være enige om at det at tage en uddannelse i udgangspunktet er positivt
en uddannelse og det gør de gældende betingelser for at opnå permanent ophold desværre ikke på nuværende tidspunkt
betyder jo at vi indirekte straffer de mennesker der gerne vil tage en uddannelse reglerne lige nu
en uddannelse fordi det i praksis vil betyde
med til at skabe ulige muligheder for dem der vil tage en uddannelse for ønsker man at tage en uddannelse for at dygtiggøre sig på arbejdsmarkedet
da har man adgang til de demokratiske processer i
det tætteste man kommer på statsborgerskabet spørgsmålet er så hvor længe man skal vente på det
i høj grad til at man tager en uddannelse for hvis man tager en uddannelse i danmark af tre års varighed
uafbrudt i fem år
og her tæller uddannelse så derfor er det praktisk umuligt at få statsborgerskab efter de fem år
jeg tror ikke de gældende regler er med til at øge tilhørsforholdet til vores samfund og følelse af at være inkluderet tværtimod er de nærmere med til at ekskludere de mennesker som dybest set bare gerne vil være en del af det danske samfund bidrage ved at tage en uddannelse og så bagefter
nogle penge i statskassen fuldstændig ligesom
at de tre en halv år både inkluderer arbejde og uddannelse om det så skal være tre en halv år eller om man skal justere på
konventionsbundet at vi skal tilbyde statsborgerskab efter noget tid det
skal bare forstå det helt rigtigt mener ministeren at hvis det ikke
så ville det være det rigtige at vi slet ikke havde den mulighed i danmark at flygtninge kunne søge
den findes fordi man er af den politiske overbevisning at det er den rigtige politik at føre der er jo en forskel
derfor jeg prøver at spørge ind til jeg vil gerne gentage mit spørgsmål hvis ikke det var konventionsbundet at vi skulle tilbyde at man kunne søge om statsborgerskab
til at associere herre henrik dahl med dansk folkeparti
andet sted end jeg vil når jeg kommer på talerstolen efter herre henrik dahl
når man lægger ud med at sige at det her beslutningsforslag
et problem som handler om
blive adresseret i det hele taget
på talerstolen i dag at vi taler om det her som et integrationsproblem
det handler om at vi har fået en befolkning af
det i sig selv er et problem så synes jeg bare vi bør adressere
problemet
vi stigmatiserer når vi kalder noget et problem problemet er at vi ikke har en tilpas blandet kan man sige fordeling af elever på vores gymnasier problemet er jo ikke at det er nogens skyld jo
os politikeres skyld måske men det er jo ikke de enkelte elever
er problemet jeg var på høje taastrup gymnasium apropos
optagelser til langt fra borgen for
på høje taastrup gymnasium går ud og får en længere uddannelse end den gennemsnitlige danske studerende var noget af det vi lærte da vi lavede de her optagelser
at man nødvendigvis er et problem fordi man er en elev der går på det gymnasium eller fordi man repræsenterer
får fine karakterer og en god studentereksamen
jo ikke problemet at man kommer fra et andet land end
gymnasier så skal vi sætte ind
synes jeg er den interessante diskussion
vi gerne vil det og der lærte jeg da jeg var på høje taastrup
at der er mange danske elever som så vælger de her gymnasier fra blandt andet fordi festkulturen er anderledes der bliver altså ikke festet på samme måde og det sociale liv er anderledes det synes jeg faktisk er et problem
men vi skal bare passe enormt meget på med hvem
vi peger på som som problemerne i forhold til det her nå tilbage til beslutningsforslaget
det er en enormt relevant problemstilling at diskutere men vi er bekymrede for
også bekymrede for at vi faktisk gør op med det frie skolevalg
det her beslutningsforslag men vi vil som fru annette lind også sagde andre har sagt meget gerne arbejde videre hen imod
fordelingsudvalgene om at når der er fordelingsproblemer
som er fastsat via en bekendtgørelse som kan indeholde forskellige modeller til hvordan man så laver fordelingen og der siger hun faktisk at det her forslag med distrikterne kunne være en model i den værktøjskasse
at regulere ventelister eller afskaffe ventelister
andre forskellige ting jeg forestiller mig at det vil være nogle af de ting som den her arbejdsgruppe
enkelte gymnasium med problemerne det synes vi er en fornuftig model at prøve
kigge på nogle økonomiske kompensationer
goder til nogle af de gymnasier som har svært ved at tiltrække eleverne hvorfor
lidt højere taxameter i hvert fald i en periode til nogle af de gymnasier
kan lave nogle attraktive linjer studierejser hvad ved jeg som gør at nogle af eleverne faktisk aktivt søger de her gymnasier det er en anden måde at arbejde på det arbejde med en gulerod frem for
det er selvfølgelig på den lange bane men vi må ikke give op
er den reelle problemstilling som vi skal løse så kan vi lave nogle andre ting indtil det fungerer af sig selv men på den lange bane skal vi jo have sikret nogle boligområder som er mere blandede i hele landet
talte om bederum på
bliver skalkeskjul her sidder man og laver indoktrinering med
med gymnasierne
problemer nogle steder det ved vi da alle sammen
nogle helt andre det er at det er mere attraktivt at gå på christianshavn
som alle sammen i de her år skal på
jeg anerkender bare ikke at vi ikke er på rette vej det har gået fremad i lang tid
baserer sig på nogle socialt belastede boligområder
som har svært ved at blive løftet for selvfølgelig er der nogle der har sværere ved at
skal den enkelte jo selv vurdere der var da også nogle af de elever som
ikke etnisk danske elever har andre kulturer og vaner og det var blandt andet det jeg
jeg vil ikke bidrage til politiske fortællinger som også gør at danskerne tror at virkeligheden er en anden end den er derude fordi vi politikere fortæller hvor frygteligt
jeg tror at verdenshistorien har vist at folk klumper sig sammen efter dem de ligner sådan
så vi skal bare passe på at vi giver nogen skylden for at være forkerte når det der egentlig er i spil er at det er nogle politiske beslutninger
og modeller som gør at verden ser ud og fordelingen ser ud som den gør i dag
justeret på fordelingskriterierne til gymnasierne
det er udmærket men som har nogle andre udfordringer som blandt andet handler om det med festerne
nogle rammer for det enkelte menneskes valg så man faktisk reelt set har muligheder for at vælge forskelligt
en idé i det med fordelingen af distrikter men at sige at det skal være sådan hele danmark skal være skal være
organiseret i forhold til gymnasierne synes jeg måske ikke
kan være at der er andre jævnfør det jeg sagde før så det er mere for ikke at rulle en model ud over hele danmark som gør at man ikke har det samme frie gymnasievalg og som gør at man kan få længere til gymnasiet fordi der kan være nogle steder hvor det slet ikke er nødvendigt så det er mere det perspektiv
hvis man vil lave distrikter som skal være man sige nogenlunde jævnbyrdige i forhold
distrikterne så ville man jo skulle have distrikter som ligger ret langt fra hinanden
boligområder der ligger ret langt fra hinanden som så i fællesskab udgør et distrikt for ellers
det skal være blandede byområder og så har man jo
det er jo med henblik på at sige at
et fordelingsudvalg så skal man kunne blive enige altså
rundt om bordet indtil der kommer hvid røg op af skorstenen for det
hvis det skulle komme op på regionsrådsniveau så bliver en politisk styret beslutning og jeg synes egentlig det skal
som gymnasierne selv finder ud af i fællesskab så det
være fordelingsudvalgene som får pligten til det men jo
som udgangspunkt skal vi prøve at bevare det frie skolevalg og alle de steder i danmark i de regioner hvor det måtte fungere og elevsammensætningen stadig væk er blandet
nogen grund til at vi går ind og regulerer politisk men de steder hvor der så kunne blive problemer vi ved at det er der i hovedstaden og vi ved at det er der i aarhus kan man så gå ind og sige til fordelingsudvalgene at de har pligt til det
bruge nogle andre værktøjer til fordeling her ligesom de foreslår det
meget op ad det de foreslår i i danske gymnasier
vi kan se at fordelingen er skæv men indtil da gør vi det ikke fordi så hylder vi
får fremmanet nogle fortællinger
måde påvirker befolkningen uden at vi faktisk kan se at det har har rod i
skal være en værktøjskasse og spørgsmålet er så hvad skal der være i den skal vi beslutte det politisk eller er det gymnasierne selv og fordelingsudvalgene selv som finder ud af det
set også kritiske over for i forhold til
forlængelse af frihedsberøvelse synes vi sådan set det er positivt at vi harmoniserer i forhold til eus udsendelsesdirektiv og vi støtter den del af det punkt fire
at man altså kan kan foretage en legemsundersøgelse
inden inden udsendelse men uden at der behøver at foreligge en konkret vurdering eller nærliggende fare det mener vi
set retssikkerhedsmæssigt er et problem
anvendelsesgruppen for de her regler så
ændringer i forhold til nedlæggelsen af statsforvaltningen som har den konsekvens at klageadgangen i forhold til dansk indfødsret
over statsforvaltningens afgørelser men det kan man så ikke fremadrettet på grund af at statsforvaltningen bortfalder så det synes vi også er problematisk
samlede lovforslag
imellem det at være liberal og stå på et liberalt
at islam ikke kan inkluderes i det liberale verdenssyn eller perspektiv eller hvordan skal
være positivt hvis islam ikke er en del af det
foreneligt med et liberalt perspektiv at man går ind og siger
men hvis jeg kommer fra et muslimsk land
religiøse tilhørsforhold og gør dem til genstand for en debat om
til danmark med andre ord stiller man altså med den her debat en præmis op om at
hvis religiøse tilhørsforhold er islam skal behandles særskilt fra spørgsmål om integration af andre mennesker der er flyttet til danmark og den præmis er vi i
men vi tale integration på baggrund af religion
på forespørgslens spørgsmål
bedst muligt for mennesker at bo i danmark og være medborgere i danmark hvordan vi både får dem til at føle sig inkluderet og hvordan vi også udfordrer dem på at blive inkluderet i vores samfund
mig bare at nævne nogle af de helt basale fakta der findes omkring integration i danmark og nu sagde herre mattias
bestyrtet over tallene
kommet i arbejde når vi snakker ikkevestlige indvandrere
det kan vi blandt andet takke regeringen for og det gode arbejde
efterkommere i arbejde forskellen i beskæftigelsesfrekvens mellem ikkevestlige indvandrere og efterkommere og
var fyrre procent i nitten fem og halvfems og den var kun fem og tyve procent i to i to tusind og femten uddannelsesniveauet stiger
i to tusind og femten var det knap tres procent
er stadig væk noget der skal nås der er flere efterkommere fra ikkevestlige lande der er i gang med en videregående uddannelse end
etnisk danske unge mennesker
som er i gang med en videregående uddannelse for de danske mænd er
dansk oprindelse og de har overhalet mændene med dansk baggrund i forhold til videregående uddannelse der er dog en stor gruppe efterkommere fra ikkevestlige lande som hverken er i job
der er atten procent kvinder og otte og tyve procent mænd fra ikkevestlige lande altså efterkommere og unge mennesker
der skal løses kriminaliteten er faldende den er stadig væk højere blandt ikkevestlige indvandrere og efterkommere end den er i befolkningen som helhed men den har generelt faldende over de sidste femten år så det går den rigtige vej der var et lille
under krisen men det er fladet ud igen
består folkeskolens afgangsprøve i mundtlig dansk retskrivning skriftligt dansk
ét karakterniveau under de danske elever der er endnu en udfordring
med fødselstallet indvandrere fra ikkevestlige lande får markant færre børn end de gjorde før i tiden i nitten fem og halvfems fik de i gennemsnit over tre børn i dag er fødselstallet under to og meget tæt på det danske gennemsnit
der medborgerskabsundersøgelsen som jeg bare vil læse nogle enkelte ting op af andelen af ikkevestlige
oplevelse af diskrimination er desværre steget med fem procent siden målingen i to tusind og seksten
går det med integrationen og her taler jeg integrationen bredt i danmark
set den rigtige vej uddannelsesniveauet stiger og kriminaliteten falder og det ser bedre ud med beskæftigelsen er der udfordringer ja
men lad os fokusere på alt det som går den rigtige vej og lad os rose både den nuværende forrige regering for de initiativer der
vil læse op og det er på vegne af sf enhedslisten radikale
og den foreslåede sænkelse af integrationsydelsen med to tusind kroner om måneden for både enlige og børnefamilier vil have katastrofale konsekvenser for integrationen og for de konkrete som resultat indstiller folketinget
kan spørge til integration af en særlig religiøs gruppe
en demografisk gruppe men ikke en religiøs gruppe fordi det simpelt hen er et brud på det vi kan kalde religionsfriheden og respekten for
at leve op til de demokratiske spilleregler og det er der for forskellige danskere men at
som ordføreren refererer til kommer fra muslimske lande antager det er på grund af religionen at der er de problemer som
stille spørgsmål til jeg kender rigtig mange troende muslimer som lever et meget meget fint demokratisk liv i danmark
om at man på tværs af religioner har et ønske om at deltage på lige fod i det demokratiske samfund så har vi et problem
straffelov hvis man overtræder straffeloven i danmark skal man
også de udfordringer som jeg mener vi helt klart skal gøre noget ved det er mere for
frem er fra en artikel i zetland hvor man ligesom prøver
dem nævnte jeg også jeg er helt enig i forhold
den dag vi i danmark får en blandet
vi vil se de her udfordringer det er også derfor at jeg
og jeg vil ikke som politiker stille mig herop og sige
vi altid har haft et proletariat og en underklasse i danmark tidligere var det jo arbejderklassen nu er vi ved at få en etnisk underklasse den bliver i øvrigt øvrigt styrket af den nye finanslovsaftale
den med udsigt til at de skal gå nul klasse om hvis
vi kan arbejde med forbedring af børns sprog børn der har udfordringer på rigtig mange måder og vi kan arbejde rigtig meget med gulerødder
er det bare den forkerte vej det er det vi er imod det er ikke hensigterne vi er imod men vi er imod de metoder man bruger når man begynder at tvinge folk til noget
er klasserne er ens på tværs af de grupper der er når vi snakker ikkevestlige lande lande generelt det
forstå mig ret jeg tror nemlig at når vi taler om en del af de mellemøstlige lande som
er der mange af de mennesker derfra som kommer fra kår som vi i hvert fald ikke ville ønske os og det giver selvfølgelig nogle udfordringer særlig nogle uddannelsesmæssige
socialklasse socialt niveau levestandard som man kommer
til landet med og det er jo ikke fordi vi mener at det ikke er en udfordring jeg står ikke
vi skal bare være meget meget opmærksomme på hvordan vi så griber det an og hvem det er vi anklager for at være grund til
gode til at matche kompetencer fra hjemlandet med de job som vi så giver dem
svært at oversætte en lægeuddannelse fra et mellemøstligt land til en dansk lægeuddannelse vi stiller højere sprogkrav
ordoptællingen så vi havde lavet en for lang vedtagelsestekst nu er den
forkortet og for en god ordens skyld
her vedtagelsesteksten op på vegne af enhedslisten alternativet radikale
at ministeren ikke kommer til at deltage i marrakech samtidig hører vi fra statsministeren at der kommer en dansk deltagelse på ministerniveau det synes jeg jo er positivt men jeg synes jo samtidig også
ligegyldigt hvilken minister vi sender til marrakech for der er jo nok nogle ressortområder som har mindre relevans for det her område end andre så jeg vil egentlig
nysgerrig på dansk folkepartis holdning til til vores internationale samarbejde i det hele taget
et organ som fn blev bygget på nogle ret forfærdelige hændelser
under anden verdenskrig og at
progressive fremmelige institutioner
orkestrere i fællesskab det betyder at man har
man har nogle forpligtelser som land når man er medlem af et internationalt fællesskab som fn
alt efter hvordan vi synes de passer ind i den nationalpolitiske dagsorden
holdning til fn skal vi fortsæt være
hvis det er den holdning man har at man byder ind når man kan og trækker sig når man ikke kan
hvor er så samarbejdet henne hvis alle medlemslande
skal sige det vil vi gerne være med til
vi ikke være med til så har vi jo ikke noget at holde hinanden op på og så kan vi jo ikke samarbejde om nogen fælles erklæringer
og hvorvidt socialdemokratiet støtter det så siger herre mattias
som handler om børns rettigheder
i det danske folketing og diskutere hvorvidt
tiltræde en erklæring fra fn
at vi får debatten fordi det viser hvor stor enighed der heldigvis er i det danske folketing om at
tiltræde en migranterklæring fra fn med undtagelse af dansk folkeparti synes alle partier i folketinget
at det er det rigtige at gøre det synes jeg er rigtig positivt statsministeren sagde at internationalt samarbejde
har været vigtigere statsministeren sagde også
mindre af at samarbejde vi bliver tværtimod større man kunne også citere michelle obama when they go low we go high
huske at løfte det her op jeg tror
vi i verdenshistorien har set et så stærkt internationalt samarbejde som vi har nu
i kraft af fn
som jeg også var inde på tidligere i et spørgsmål
og fuldstændig tilsidesættelse af minoriteters rettigheder
sindssyg vigtigt jeg talte med en bekendt om
form for folkeligt oprør hvornår siger folk fra hvorfor
så så meget stabilitet i vores
vi er et sted hvor man kan begynde at tale om
på grund af eu
grund af eu at vi har haft en så lang og stabil fredsperiode i danmark for hvis man tror på at historien er
er vi har haft ufredelige perioder i verden i hvert fald i vores del af verden
derfor er det internationale samarbejde helt afgørende vigtigt og derfor er
at migration er positivt
en negativ ting det
mulighed for at vi kan blive klogere sammen
det er lidt ærgerligt at vi ikke kunne blive enige om et fælles
vedtagelse som regeringen er kommet med desværre bevæger sig for meget over
de nationalpolitiske interesser som danmark har
ikke er nødvendigt i den her sammenhæng for det handler om et fælles internationalt samarbejde
vedtagelse og når jeg siger vi er det på vegne af radikale venstre sf og
engagere os i det europæiske samarbejde vi vil hellere lave vores egne små fiksfakseriløsninger sammen med de lande som måtte ønske
træde ud af eu så vi har en nationalstat i danmark i stedet for et europæisk fællesskab
hvis man har fået tildelt over ni timers støtte
man berettiget til at kunne klage men det kan man ikke
er der ikke ræson i at lytte til fns handicapkomité
klar over at den her problematik fandtes
før jeg læste beslutningsforslaget så det er rigtig godt at der er vågne politikere og partier der reagerer på noget
den kritik der jo kommer fra blandt andet
også fn i det her tilfælde
lytter til debatten forstår jeg sådan set ikke indvendingerne imod beslutningsforslaget
skal være helt ærlig altså i forhold til at det er en lokal beslutning og
opretter en mulighed for at man kan få prøvet sin klage
den kan man sige lokale diskussion
den elev der får otte timers støtte om ugen skal have den samme mulighed
prøvet sin klage hos klage hos nævnet som den elev der får tolv timers støtte om ugen altså
hen ikke hvorfor det er lige præcis der grænsen ligger
samme ret som dem der får over
man har jo ikke nødvendigvis mindre brug for støtten bare fordi man får otte timer end hvis man får ti timer så jeg må være ærlig og sige at
og skal forvalte
den så betyder at man skal skære et andet sted i skolens budget så muligheden for at få prøvet sin klage hos nævnet er fuldstændig legitim
med med den retssikkerhed som jeg netop synes vi er så stolte af i danmark så vi støtter beslutningsforslaget og egentlig
kan gøre så meget ved det som som sådan i forhold til et flertal i salen men jeg håber at det bliver løftet videre ind og diskuteret i forligskredsen
før frokost som vi nu
om at vi skal begrænse udenlandsk støtte til danske friskoler underforstået at vi faktisk skal gøre det helt ulovligt
faktisk ser en styrke i
at vi kan få inspiration udefra ind i danmark
ret interessant eksempel på en friskoletradition som vi har fået til danmark fra fra udlandet
i vores friskoler som kommer udefra og som har noget i sig som vi
blev besluttet fordi det så ikke længere ville være muligt med inspiration fra udenlandske pædagogiske
etablere friskoler i danmark medmindre
at vurdere det men jeg synes faktisk at man godt kan anerkende at der er nogle problemer jeg er fuldstændig enig i at vi ikke skal have friskoler der modtager penge fra organisationer som er antidemokratiske
enten lande stater eller for den sags skyld organisationer som ikke lever op til et gyldigt demokratisk værdisæt eller som ikke overholder menneskerettighederne synes jeg er interessant at diskutere
må kunne gøres på andre måder end at vi skal have et forbud mod donationer fordi det netop vil afskære
vi har jo et tilsyn som meget gerne skulle fange
som sådan påvirke skolens virke
give nogle penge men man må ikke påvirke hvordan de penge bliver brugt fordi man skal leve op til lovgivningen
så så det her er jo også på en
hvis der skulle være sager hvor udenlandske penge
fald beløbsgrænsen ned for hvornår man kan modtage anonyme donationer
tusind kroner for eksempel eller symbolske gaver
hvert fald en mulighed for at se hvor pengene kommer fra
ud over dem som som vi jo allerede har forbudt nemlig dem der kommer fra terrororganisationer
have en instans der kunne stoppe for for den tilstrømning men jeg vil sige
er meget bekymret for hvis vi i danmark begynder at lukke muligheden for at vores friskoler kan modtage
med positive formål i forhold til at hjælpe de her friskoler til
en eksistensberettigelse og kunne fungere som friskoler hvis de er
hjælper til skolens virke fordi man ikke selv skal købe bygningen og så videre men hvorfor er det et problem at det er en udenlandsk organisation jeg
jødisk organisation i usa eller hvad det er men hvorfor er det et problem at en udenlandsk organisation eller stat skyld ejer en bygning som en friskole kan drive friskole i det er ikke noget problem som udgangspunkt er det så en antidemokratisk
så kan det være problem og så må vi kigge på det som fru anni matthiesen jo sagde meget korrekt heroppefra tidligere så må vi finde de rådne æbler i kassen
debat der lige var om en juridisk vurdering og redegørelse tænker jeg at
det som justitsministeren læste op af da han var heroppe lige før jo
har lavet som svar på et spørgsmål i forbindelse med den her lovbehandling så den vurdering findes sådan set allerede i det papir som ministeren faktisk
vil have altså man kan stille et ministerspørgsmål hvor man så beder om
hvilke juridiske muligheder
set at det ligger i det svar men det kan være noget jeg har misforstået
i forhold til det ene og det andet altså for det første i forhold til at tage kraftig afstand fra de udtalelser
fra den her moské hvor man har opfordret til drab på jøder og heldigvis ligger der også
jo sige at vores straffevæsen fungerer som det skal
skal noget mere til end en enkelt straffesag før vi kan begynde at kigge på om en forening udøver sit virke ved vold
har været heroppe og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget og
som ikke ligger i tråd med det statsministeren siger og alligevel stiller vi simpelt hen så mange forhindringer op for de her familier ministeren sagde da hun var på talerstolen
listet en række kriterier op sprogkundskaber alder
den herboende forældres intention i forhold til at lade barnet blive i hjemlandet eller ej og integrationen
bilag og vi skal ikke referere nogen fortrolige bilag
men man må da sige når man læser de fortrolige afgørelser fra nævnet
om et barn har fået lov til at
i sagsbehandlingen af dem skulle sikre at det formål bliver
bliver en bortforklaring på at vi har et reelt problem
så kunne det være et kriterium det er sympatisk og
i danmark blande os i
tager sit barn med til danmark eller ej altså uagtet om det barn så har boet mest hos moren eller faren
som stat blande os i det må jo være deres afgørelse i den familie hvordan de kan
internt fordeler både forvaltningen af børnene og
bor hos så det vi skal forholde
rettigheder nemlig at man har lov til at have sine børn hos sig og at man kan forsørge sig selv
et af de krav vi stiller så jeg synes jo
godt snakke om at lempe
om en familie kan få lov til at høre sammen når man flytter til danmark fra et andet land for
leve sammen som familie og med de børn og bonusbørn der måtte være
ikke har nogen særlig god forbindelse til sin far
er alle forhandlinger der måtte der måtte forbedre situationen men
nogen tvivl om at det som vi bør gøre som en anstændig stat
at give vores danske statsborgere den ret der hedder at man må få de ægtefæller og deres børn hertil som man måtte gifte
det her beslutningsforslag som vi støtter
i at det er uklart sådan som det
at barnets tarv skal ligge til grund
være nogen integrationsvurdering af børn fordi det er børn og
har ret til familiesammenføring fra dag et fordi det er ens familie
og vi synes også at afviste asylansøgeres børn har ret til et anstændigt liv i danmark så længe de er her
at vi laver en styrket vejledning som skal ligge på hjemmesiden at der i vejen med at lave en styrket vejledning i forhold til
er jo ikke noget i vejen med vejledningen men jeg forstår simpelt hen ikke hvordan vi kan
betyder at vi som den danske stat skal sige og beslutte at så er det barn ikke integrationsværdigt
hænger jo overhovedet ikke sammen
er sådan at hvis man kommer hertil hurtigt med sin mor
bliver man ikke en god dansk medborger
nogle løsninger som tager hensyn til det
og ikke til nogle logikker som vi definerer her fra folketinget
vi taler børns tarv og nu talte vi fattige børn i går og så videre at
situation uagtet om den forælders situation er tilsigtet eller utilsigtet
at børnene skal betale prisen
om de er født i danmark eller i afrika eller i thailand så vi bliver jo nødt til som et anstændigt politisk parlament at sige at når det
det også børnenes bedste som vi kigger på
jo ikke nytte noget at vi skaber nogle procedurer og nogle argumenter som
så kan administrere det når det der er virkeligheden er at
med de bedste forudsætninger for at kunne leve et godt liv
tage hensyn til barnets tarv det synes
fordi vi kommer til at definere fra vores side hvad det betyder
at se i udvalget om vi faktisk måske kan finde et fælles grundlag som vi kan enes om vi er jo ikke enige om hvad der vil være det optimale men måske kunne
den specifikke individuelle sytten årige så faktisk viser gode integrationsmuligheder
i pressen med børn som
de ikke kan være i danmark netop kun på grund af at de har været for længe væk fra deres mor så
ikke uenig i den præmis men betyder det så at vi skal sige nej til dem
i vores samfund i det hele taget men men
hvilket hensyn er det så vi tager i forhold til den måde vi indretter vores lovgivning på der appellerer jeg bare til at vi tager et hensyn der betyder at der ikke er nogen som helst børn som er integrationsværdige og som
fine danske statsborgere som får et nej fordi vi tager det hensyn som ordføreren henviser til
jeg anerkender at der kan være udfordringer og vi har en straffelov og vi har
så må den jo træde i kraft hvis det er at der er nogle der
det her lovforslag som det ligger lige nu fuldstændig på linje med enhedslisten
der er nogle elementer som vi i høj grad godt kan støtte nemlig de elementer der handler om det geografiske skoletilskud altså at man vil målrette støtten så den tilgodeser de mindre skoler og
også det med den individuelle supplerende elevstøtte nemlig
tilskuddet fordeles så de efterskoler der har familier med lavindkomster
prioriteres frem for andre det synes vi er to fantastiske forslag
det tredje element i det her lovforslag nemlig at
flygtninge indvandrerbørn og det er jo
vi ved alle sammen jeg tror ikke er nogen der ikke har læst historier om
efterskolerne løfter
men der er otte andre tror jeg i hvert fald så vidt jeg er orienteret som ønsker at vi skal
midler og krudt og energi på integration i danmark så jeg synes det er rigtig ærgerligt at vi står her med et forslag som faktisk
en supersuccesfuld integrationsopgave væk så kan man være uenige om alt muligt andet om tilstrømning og
men faktum er at efterskolerne løfter en kæmpe integratioensopgave så jeg er helt på linje med herre jakob sølvhøj når jeg synes
og jo også er en del af finansloven
egentlig er som efterskolerne peger på at de nu ikke kan gøre på samme måde hvis de ikke får det her særlige tilskud og jeg
for en masse børn de siger at det betyder øget administration blandt andet til komplekse psykologiske problemstillinger og til flygtninges fysiske problemer udgifter til danskundervisning for tosprogede fordi man ikke får tillægstaksten til danskundervisning
eleverne ikke har permanent ophold
en målsætning for indvandrerbørn som de ligesom skal
tage ind og hjælpe med at få integreret så
og skærer den særlige støtte væk så det er rigtig ærgerligt
muligheder for fri udfoldelse fra borgeren men en af de ting der bekymrer mig
er jo nedsættelsen af integrationsydelsen
konkret betyder at en enlig forsørger
har fem tusind ni hundrede kroner til rådighed om måneden fem tusind ni hundrede kroner
enlige forsørgere i danmark der kan leve for fem tusind
om måneden så er ordføreren ikke enig med mig i at på den her måde tager staten jo sådan set borgerens frie udfoldelsesmuligheder væk
hvem i alverden skal kunne leve for fem tusind
undersøgt om det er men hvordan kan man som liberal der er interesseret i at give den enkelte sin frihed mene at det er okay at man skal
at man faktisk har overskud til at søge job og ikke kun skal bekymre sig om at
måneden eller at ens børn ikke trives i skolen eller ikke har noget ordentligt vintertøj på
skal være et incitament til at søge arbejde
balancen og det virker helt skørt at man skal så langt ned at det hedder fem tusind
næppe fordi ydelserne er lave men nok fordi man lavede iguen og trepartsaftalen som faktisk
i den udvikling så jeg bliver bare nødt til
forestille sig at man som enlig forsørger med to børn i danmark kan leve for fem tusind
måneden
er det himmelråbende forkert at man ikke vil give hånd
er mange ting som står skrevet i hellige bøger som jo over tiden er blevet nuanceret i praksis men regeringen og dansk folkeparti har stirret sig blind
uden handske håndflade mod håndflade som der står i lovforslaget vi ser simpelt hen i de her år et korstog for bevarelsen af det som nogle definerer som danske værdier som de forstås af særlig dansk folkeparti og til dels regeringen og til dels socialdemokratiet
dansk statsborger du må ikke tildække dit ansigt der skal serveres traditionel dansk mad i vuggestuerne
vi har så travlt med at definere de danske værdier glemmer vi den allerallervigtigste af dem alle sammen nemlig frisindet
opfattelse af normer og traditioner
køn så skal det da udfordres det skal debatteres og udfordres af os politikere af medierne og af borgerne
fænomenet er udtryk for en holdning som er lige så anderledes og samfundsomstyrtende som alle mulige andre holdninger
ikke når det undertrykker mindretalsholdninger
det første land som tillod pornografi indførte registreret partnerskab for homoseksuelle og fjernede transpersoner fra whos liste over psykisk syge
men fordi vi bekæmper dem med ord
og gnider os i skægget mens vores kritiske sans bliver sløvere og sløvere
behøver vi jo ikke at være opmærksomme og forholde os kritisk med ord til det vi oplever
et samfund vi står tilbage med jeg vil gerne lige bruge lejligheden til at læse et brev op som billy oshea som er irer og bor i danmark har skrevet til indfødsretsudvalget i folketinget og jeg har fået lov af billy til at læse brevet op i dag
og det lyder sådan her til indfødsretsudvalget jeg er en og tres år og kommer fra irland og jeg er en af de mange udlændinge der for tiden søger dansk statsborgerskab jeg har for nylig bestået indfødsretsprøven jeg skriver til indfødsretsudvalget fordi jeg
at alle nye danske statsborgere skal være tvunget til at give hånden til repræsentanter fra myndigheden
jeg har arbejdet hårdt har betalt skat igennem alle årene har ingen gæld til det offentlige og ingen strafattest
udtryk på gensidig respekt nødvendigvis være frivillig man kan ikke fremtvinge respekt ved lov tanken er efter min opfattelse temmelig udansk
borgmester frank jensen og for hans embede jeg giver ham meget gerne hånden under andre omstændigheder
handling som borger i et demokratisk land skal være at give afkald på noget så grundlæggende som retten til at bestemme over min egen krop derfor vil jeg hvis dette forslag bliver lov nægte at give hånden under ceremonien og hvis det koster
præmis om at vi anerkender
helt sikre på at det kommer til at have den effekt som vi håber
linje med med enhedslistens ordfører synes vi måske at det her lidt bliver en lappeløsning på et problem
som nok bør gribes en lille smule mere grundlæggende an når jeg siger det
en erhvervsuddannelse ved at lægge nogle valgfag ind i
udskolingen og gøre det til et prøvefag
at vægtningen i folkeskolen er skæv i dag
man har nogle af de kreative fag i de små klasser og der
hen ikke er dygtige nok
at give de kreative musiske og håndværksmæssige fag fokus hele vejen op igennem skolesystemet så det ville vi ønske os at
det er bedre end ingenting og derfor støtter vi selvfølgelig det her lovforslag jeg har
en erhvervsuddannelse altså ideen med at at man skal aflægge en prøve i noget som skulle være det der motiverer eller gør at man
set gerne set at det her ikke var et prøvefag men
kritikken som jeg læser det i høringsnotatet har jo været fra i hvert fald danmarks lærerforening og skolelederforeningen at i det oprindelige udkast
ligesom var op til kommunerne om det skulle være et prøvefag eller ej
hvor man godt kunne have
det er ærgerligt at man på baggrund af den kritik der har været fra danmarks lærerforening og skolelederforeningen om at der kunne være kommunale forskelle har valgt at lave en model som så tvinger alle til at aflægge prøve i
en række organisationer kommer med i forhold til det her med at det kun er håndværk og design
for en argumentation der ligger bag at det er håndværk og design og ikke et af de andre fag som man
det er en forbedring vi støtter det vi havde
håndværksmæssige fag på skoleskemaet
det bare jeg tænker altså at være flygtning i danmark har jo stort set altid handlet om midlertidighed så det bliver jo symbolpolitik det her med at man lige pludselig
tale så meget om midlertidighed med undtagelse af kvoteflygtninge
man jo altid skullet være flygtning i et land indtil man kunne rejse hjem igen det kan så tage lang tid det er en anden
vi ikke formår at integrere
dansk erhverv som siger det samme
for integrationen
skal sendes hjem så hurtigt som overhovedet muligt på trods af at
kvoteflygtninge faktisk er at det handler om en langsigtet kan man sige og holdbar integration i samfundet og så tilbage til
er socialdemokratiet ikke enige med
jeg ved ikke om ordføreren ved hvor stor en mangel der kommer på sosu assistenter frem mod
og fyrre det er fyrretusind medarbejdere vi kommer til at mangle på grund af den voksende
i vores befolkning hvem skal passe på vores ældre hvem skal gøre rent på vores hospitaler hvem skal køre vores taxaer hvem skal stå nede i grønthandleren og sælge grønsager til os på vej hjem er ordføreren klar over hvor
så gøre hvad er så dansk folkepartis svar vil dansk folkeparti hellere have at de ældre
ikke får de varme hænder at de ikke
den opgave men som måske er flygtninge og som måske af den grund faktisk har en grund til at
da at ordføreren vil trække i sig igen
for menneskerettigheder som faktisk kritiserer det her
myndighederne nu skal til at gå til grænsen af danmarks
internationale forpligtelser når de skal træffe afgørelse om inddragelse af en opholdstilladelse det kritiserer institut for menneskerettigheder ud fra den præmis at der faktisk er et usikkert juridisk råderum for myndighederne
er den rigtige afgørelse at træffe i danmark i en en konkret sag hvad siger ordføreren til den kritik fra institut for menneskerettigheder som bestemt ikke er en politisk kritik men en helt konkret juridisk kritik af det her lovforslag
lidt en demokratisk debat men vi har et nationalt institut for menneskerettigheder som er en juridisk enhed i
hvad bruger ordføreren selv de her høringssvar til når han sidder
flygtning som kommer til landet
hvis man virkelig ville følge ordførerens logik
hvorfor i alverden kan man så ikke have et system som så gør
til vores statskasse det handler da ikke om at man kan sige
det handler da om at vi politikere laver systemet på en måde så det giver mening og så vi får den arbejdskraft som vi mangler i danmark og det er
det nu fik jeg lige
da liberal alliances ordfører gik ned
bruge særlig meget tid på andet end at sige ja det koster noget det gør det da når man gerne vil varetage sine internationale forpligtelser og det skal også koste noget
del af vores udgifter som et dansk velfærdssamfund jeg synes
trist dag i dag at vi står her
trist vi debatterer den men konsekvenserne af det er triste
nemlig at den her pakke det her lovforslag
vi ser som et skridt tilbage for dansk udlændinge og flygtningepolitik for den den humanistiske stormagt som danmark historisk har været for det
det etiske perspektiv i dansk politik som jeg synes vi altid har stået så stolt på men som vi i dag i den grad træder på
komme ind på nogle nogle enkelte pointer i forhold til det her lovforslag i forhold til reduktionen i integrationsydelsen der er det sådan at en
rapport fra institut for menneskerettigheder
ikke at vi vil være med til det er institut for menneskerettigheders vurdering
føre til at flere mennesker end hidtil ikke vil kunne
ikke vil modtage den offentlige hjælp der er nødvendig for at kunne leve på et eksistensminimum i overensstemmelse med grundlovens § fem og halvfjerds så her har vi et potentielt brud på grundlovens § fem og halvfjerds i forhold til lindholm
dansk røde kors og dansk flygtningehjælp at den nedværdigende behandling af mennesker der skal bo på lindholm kan være i strid med vores indgåede konventioner institut for menneskerettigheder skriver i deres høringssvar at det er vigtigt at folketinget drøfter potentielle
brud på artikel fem artikel otte og artikel tre i den europæiske menneskerettighedskonvention
brud på vores internationale forpligtelser i forhold til den europæiske menneskerettighedskonvention i forhold til loven om familiesammenføring
mener dansk flygtningehjælp også at en udskydelse af familiesammenføring på tre fire måneder med henvisning til et midlertidigt loft med stor sandsynlighed skriver de vil være et brud på den europæiske
myndighederne skal træffe afgørelse om inddragelse eller nægtelse af
forlængelse af opholdstilladelsen og der står i lovforslaget at myndighederne i modsætning til i dag
skal gå til grænsen af danmarks internationale forpligtelser når der skal træffes en afgørelse om
det synes jeg vi skal være meget varsomme i forhold til vi skal være opmærksomme på hvad det her betyder for det betyder helt konkret
og de opfordrer regeringen til at komme med nogle retningslinjer og
helt konkret som man skal lægge vægt på når man skal gå til grænsen af de internationale forpligtelser så det her sætter vores myndigheder i en situation som de slet ikke kan forvalte
retter vi til i danmark er det den nye forvaltningspraksis vi har på udlændingeområdet
på og det synes jeg er stærkt problematisk for vores demokrati jeg synes det her lovforslag er et
læser man høringssvarene og det har vi allerede været inde på det
i kor at lovforslaget med det skingre fokus på midlertidighed
vi ved alle sammen godt at dansk folkeparti ikke har noget særligt ønske om at man skal blive integreret i danmark som flytning
alligevel håbet på at det har regeringen
trods alt så er det her rent
kunne man godt fristes til at tro så selvfølgelig stemmer vi fra
hvert fald ikke gøre det fuldstændig umuligt for dem
at kunne klare tilværelsen altså vi ved jo alle sammen at jo mere afmægtig man er i sit hverdagsliv jo mindre overskud har man faktisk til for
at forestille sig at rejse hjem eller at forberede det at skulle rejse hjem selvfølgelig skal flygtninge rejse hjem når der er udsigt til at
men hvis de i mellemtiden for eksempel er blevet så integreret i danmark og det er her vi
de for eksempel har fået børn der går i den danske folkeskole er selvforsørgende har et arbejde så har vi intet problem med at de flygtninge bliver i danmark og bidrager til det danske samfund
som den er i dag er for lav og vi ser gerne at den ydelse kommer op på niveau med kontanthjælpen og det har vi finansieret
vores finanslovsudspil og i vores regeringsprogram så
der vokser op i danmark og går i den danske folkeskole er man nok et andet sted altså hvis man har været i landet i ti eller tyve år men hvis man er klar på at rejse hjem tror vi
vi behøver ikke de her kontrolmekanismer eller den her pisk som
som jo så hvis vi skulle bestemme
en smule mere lempelige end dem der findes i dag
mener at der er nogen forskel fra den måde vi gør det på i dag
det her lovforslag det er at man i den grad udfordrer konventionerne
er nyt i det her lovforslag det er at man sætter ydelsen ned så det bliver stort set umuligt at leve for de penge de får af det offentlige i danmark det er at man vil sætte et loft over familiesammenføringer på trods af
vi har nu er at gå til grænsen
den grad retorisk og indholdsmæssigt en super udfordring af den stormagt som jeg synes vi har været i danmark tidligere og det her er
det er problematisk fordi vi har
demokratiske problem her det er jo at ministeriet at ministeren ikke i i udformningen af lovforslaget
ministeren deler sin partifælles opfattelse af at de her høringssvar
altså er det er det vi skal forvente at man vil
en praksis hvor vi ser at man sender
lovforslag i lovbehandling inden høringsfristen er udløbet eller mener ministeren også at det er en fejl og vil ministeren måske beklage den proces som er sket i forbindelse med det her lovforslag
det er jeg jo helt enig med statsministeren i at
signalere til de nye danskere der kommer at de skal
et lovindgreb som hedder at man skal give hånd når man
dansk statsborger eller at man ikke må gå med burka eller at man skal
sine børn i vuggestue når de er en år hvis man bor i særlige områder