syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
jeg tror heller ikke på historien om at yngre læger ikke gider at arbejde uden for storbyerne eller kun vil nøjes med et bestemt speciale når man spørger selv
fra hvor de bor i dag for at kunne få den stilling som de gerne vil
nu henviste dansk folkepartis ordfører tidligere til at
noget der hedder model tre hvor man afskaffer fire årsreglen og hvor man indfører en
en introstilling til man starter i en specialstilling
at en gruppe af læger som ønsker at blive speciallæger bliver afholdt
drøftelse i udvalget af om der er nogle af andre modeller som arbejdsgruppen er kommet frem til som vi kunne blive
er vi i hvert fald friske
få den hjælp man har behov for og på det tidspunkt man har behov for
være hjemme på et bestemt tidspunkt for at få hjælp når hjemmehjælperen kommer forbi så det
således kan vi også støtte lovforslaget som vi synes indeholder en række forbedringer af ordningen men der er også et par punkter som har vores opmærksomhed eller
i forhold til den nye ordning om at man kan komme på et kursus i at være arbejdsgiver eller i at være arbejdsleder når man
en hjælpeordning det synes vi er et rigtig godt tilbud det kan være en en stor opgave at skulle være arbejdsleder
som nogle kan få gavn af men vi
afgrænsning der er sat på tre gange jeg synes egentlig at muskelsvindfonden har en fin pointe i forhold til at man jo sagtens kan udvikle sig på det område det kan være man ikke er i stand til at være arbejdsgiver eller
arbejdsleder når man er atten år men det kan være en anden situation fem år senere når man er modnet så jeg synes vi skal kigge på om det
værd at være opmærksom på det er jo ikke noget der ligger direkte i lovforslaget men
når kommunerne vurderer om man er i stand til at være arbejdsleder
at folk ikke kan varetage opgaven og så kan man ikke få adgang til en bpa så det er meget vigtigt at være opmærksom på at der ikke sker et skred her som gør at en gruppe af borgere som som
i forhold til takstsystemet og den nye takstmodel
rigtig mange både kommuner og borgere og virksomheder og foreninger som har
jeg allerede har gjort opmærksom på her i debatten
det er efter hvad vi hører
laveste fællesnævner fra forskellige overenskomster for så at sætte nogle arbejdsvilkår sammen som slet ikke er afbalancerede i forhold til hvordan overenskomsten oprindelig var tiltænkt
fra handicaphjælpere som fortæller om at deres arbejdsvilkår
for besparelser når kommunen skal spare penge det gælder for eksempel i aalborg og i aarhus
så det er rigtig vigtigt for os at der bliver mulighed for reelt at tiltræde en overenskomst på det her område så vi kan sikre nogle bedre arbejdsvilkår og dermed jo også en bedre hjælpeordning for de borgere som har brug for hjælperne
også meget gerne følge med i det bekendtgørelsesarbejde der bliver siden hen i forhold til at fastsætte den takst på
vi er rigtig glade for at det er kommet med her i lovforslaget vi har jo desværre set nogle eksempler på virksomheder som ikke har brugt den her ordning som det var tiltænkt men mere har brugt den som en pengemaskine og derfor er
fuld overenskomst
det er rigtig godt at der nu bliver mulighed for at
mener at danmark ikke lever op til handicapkonventionen får en mulighed for i sidste ende
føre en klage helt til fn systemet det er ikke bare en vigtig rettighed det er også et vigtigt signal
land er med til at fremme
jeg bemærkede i hvert fald at danske handicaporganisationer
det her område handicapkonventionen handler jo om at borgere med handicap fuldt ud kan nyde samme frihedsrettigheder samme menneskerettigheder som alle andre borgere at de ikke bliver udsat for diskrimination et rigtig
ædelt formål der er mange ting vi stadig kan gøre i danmark for
gælder blandt andet tilgængelighed som har været nævnt her i debatten i dag der mangler vi rigtig meget for
at forbedre tilgængeligheden det gælder i forhold til den retssikkerhed
i forhold til lange sagsbehandlingstider der er mange mange områder hvor vi kan gøre noget
vigtigt signal vi sender at vi godt vil udfordres af borgerne når de ikke mener at vi som samfund gør det godt nok hvis man bare søger på internettet finder man hurtigt rigtig mange
eksempler på borgere som mener at
brud på handicapkonventionen og jeg tror mange af de mennesker vil glæde sig over at de nu får en ekstra mulighed for at prøve det
at dansk folkeparti er så afvisende over for at
mulighederne for at klage i danmark
anledning til at trykke på den grønne knap og så
har vi med ét slag forbedret den mulighed så lad os da gøre det jeg synes det ville være rigtig rigtig smukt hvis det var et enigt folketing der kunne
truffet eller de udtalelser som man kommer med
jeg kan egentlig ikke se problemet jeg tror faktisk det vil give nogle muligheder for at vi får mere debat om vilkårene for
at vi også dermed rykker længere forbedrer vilkårene og det er
af det såkaldte psi
som folketinget tidligere har behandlet jeg tror det var tilbage i to tusind og fem og to tusind og otte
disse sammenhænge stemte vi også for for vi mener
set det er ganske fornuftigt
ikke fordi det et eu direktiv vi stemmer for men fordi vi synes at indholdet i lovforslaget er
til det her spørgsmål men nu ligger det jo her som et lovforslag og så kigger vi på det indhold der ligger i
en ting er den diskussion der foregår i europaudvalget
et spørgsmål eu skal blande sig i en anden ting er jo den diskussion når der så kommer et lovforslag
set ikke at vi er låst ved at vi har støttet et lovforslag som er udmærket hvis vi mener at vi skal gøre det på en anden måde og der kommer et langt bedre forslag
så vil vi da gerne være med til at diskutere det
tale om familie i dag i debatten og jeg vil starte med at læse op fra en artikel fra berlingske tidende
det var min lillebrors fødselsdag så det var mit bidrag
han endte med at måtte give op og slukke sin computer
kommunikere med det offentlige digitalt det er helt almindelige mennesker som bruger deres smartphone hver eneste
i de digitale labyrinter ja der er en særlig udfordring for ældre der er en særlig udfordring for udsatte
dårlige læsefærdigheder men det er meget meget bredere end det og derfor vil
det kun handler om en afgrænset gruppe af danskere som så skal have nogle undtagelser på borgerdk som jo er samlingsstedet for de digitale løsninger som som vi har kan man faktisk se jeg tror
procent af de ansøgninger som folk forsøger at udfylde som rent faktisk går igennem og det viser jo noget
nogle gange kan være at få de her systemer til at makke ret lovforslaget her er som flere har sagt tredje bølge af den offentlige digitaliseringsstrategi
sagsforløb det gælder for eksempel ansøgninger om lån til indskud til en bolig som typisk søges af borgere med en dårlig økonomi det er fortsat enhedslistens holdning
det ikke frihed når man tvinger borgerne til
bruge digitalisering de radikales ordfører talte tidligere om at det her
myndighederne skal træffe en afgørelse som har stor betydning for
være uhyre vigtigt at kunne se et menneske i øjnene og kunne tale om sin sag
det kan lige så vel være en kompliceret ansøgningsprocedure
skaarup har fremhævet i den her debat
i højere grad basere løsningerne på kommunikation og dialog det
sætte ind hvis vi gerne vil have alle med på vognen og give folk en mulighed for selv at vælge metoden i de tilfælde hvor der er en kompliceret sag
indeholder nogle ganske små forbedringer det ved jeg at herre frank aaen også er vi har drøftet det sammen så jeg tror at herre frank aaen efterlyste
nogle ganske få forbedringer langt hen ad vejen er det jo et lovforslag som også viderefører en række bestemmelser som allerede gælder i
for eksempel øget åbenhed i forhold til vederlaget en skærpet kontrol med fonde
og det kan vi for så vidt godt nikke nikke ja til men det ændrer jo ikke ved de grundlæggende spørgsmål omkring fonde
set også gerne have belyst yderligere jeg kan forstå at der også i pressen har været noget diskussion om
under erhvervsministeriet eller om man skulle dele det to
lidt uklart for mig hvad begrundelsen egentlig er for at man har valgt at opretholde de
to særskilte systemer
er carlsbergfondets ønske om af historiske årsager at bevare en
justitsministeriet der er en af årsagerne til det men det kunne jo også være at der var nogle andre grunde men kunne vi ikke få lidt mere at vide om hvorfor det er klogt at opretholde de her to systemer det synes jeg kunne være rigtig interessant men altså vi er positive over for de ændringer
i vores kommende program om at der ikke må findes private virksomheder det står der sådan set ikke nogen ting om
lejlighed til at læse det igen når det engang bliver færdigt mit spørgsmål er et lidt andet erhvervsministeren
fremhæver ofte i denne debat at det er underordnet hvem der ejer nets
kmd der blev solgt for nogle
udtalte tidligere statsminister for socialdemokraterne poul nyrup at
stod bag et lignende salg af tdc var
og derfor brugte han det som en advarsel til kommunernes landsforening om at man ikke skulle sælge til hvem som helst
mit spørgsmål går på hvad erhvervsministeren egentlig kan stille op i forhold til hvordan de kapitalfonde der nu skal
hvis de vælger at undlade
investere i vedligeholdelsen af infrastrukturen hvad kan man stille op i forhold til
i forhold til forringede arbejdsvilkår kan man overhovedet gøre noget som erhvervsminister i den sammenhæng eller er man i virkeligheden magtesløs når det gælder de ting
i konsortiet som nu køber nets nemlig bain capital kunne der så ikke være grund til at overveje om der alligevel var grund til bekymring bain capital
forhold til de selskaber som man køber sig ind i konsekvensen har også været for en række af de selskaber at de gik konkurs andre blev efterladt i meget dårlig tilstand
ikke kunne være alvorlige konsekvenser for nets efterfølgende
blev efterladt i en dårligere tilstand end man var
at venstre stadig mangler en garanti i forhold til
sådan set lidt uklart for mig hvad venstre egentlig vil på det her område på et tidspunkt i debatten sagde man at man gerne ville være med til at der blev lavet en uafhængig undersøgelse
som samlede op på forbrugerrådets forslag om at
en temmelig kompliceret sag hvor der kan være en konflikt mellem dansk lovgivning og amerikansk lovgivning så kunne det ikke være meget klogt at få nogle af de eksperter der har ytret sig i debatten til at kigge på hvad der egentlig nu ville være situationen
jeg hører det egentlig som en mulighed for at venstre gerne vil være med til at kigge på at kunne lave en undersøgelse af det her område hvis det viser sig at regeringen ikke kan give en garanti for datasikkerheden er det rigtigt forstået
grundlæggende problemer i forhold til datasikkerhed og også i forhold til andre selskaber end
egentlig betyder for den problemstilling så mit spørgsmål går egentlig på om radikale venstre så vil være med til at kigge på det som
det er meget vanskeligt at gennemskue hvad der egentlig er datasikkerhed
meget relevant spørgsmål og det er blevet fremhævet af en lang række eksperter blandt andet en professor i it ret
at her er en klokkeklar konflikt mellem dansk lovgivning og amerikansk lovgivning det vil have en konsekvens for de data der er i nets så man godt vælge at sige som de radikale gør jamen vi kan ikke tage stilling til her og nu om man kan lave en undersøgelse det er mere generelt
information at få frem i debatten men det forudsætter jo at der er
problem fordi region hovedstaden og de kommuner der var i regionen ikke kunne blive enige om
både havde brug for hjælp til en respirator og
at nogle borgere kunne stå med et
hjælpere som skulle løse hver sin opgave og være der på samme tid og konsekvensen var også den at da region hovedstaden besluttede sig for at
udlicitere respirationshjælpen så fik de
end de almindelige hjælpere faktisk
så med det her lovforslag er jeg sikker på at
været derude og og det er jo i sig selv
at vi kan få taget hånd om nogle af de problemer som borgerne påpeger jeg er meget enig med sfs ordfører som sagde at det handler om
det handler om at borgerne selv kan bestemme hvem der skal administrere den hjælpeordning man har og man kan sågar også vælge selv at være arbejdsgiver heldigvis kan man også vælge det fremover hvis man i fremtiden får
behov for hjælp til respiration og det er jo en ændring der er kommet ind efter høringsfasen en
de ting vi synes er rigtig vigtig at arbejde videre med og som også hænger sammen med den
i øvrigt er ved at behandle her i folketinget om
handler om at sikre at de hjælpere der udfører det her vigtige stykke arbejde reelt kan få adgang til en overenskomst
og ikke bare enkeltelementer i en overenskomst det kan jeg forstå at der er en stor interesse for at sikre og derfor håber jeg også det kan
forbedret de arbejdsvilkår der er for
de udfører et et vigtigt stykke arbejde og de har naturligvis også ret til at kunne få ordnede arbejdsvilkår
hvad vilkårene er hvis man har brug for at få hjælp med til udlandet og det
er rigtig godt at at
bundlinjen er at vi
spørgsmålet om oplysninger om antennekvaliteten på en mobiltelefon
en form for statslig mærkningsordning hvor
erhvervsstyrelsen eller en anden myndighed står for
vurdere kvaliteten måle den og bruge penge på
eller hvorvidt det skal formuleres som et krav til de producenter
er muligt det er mig der ikke læser så godt men jeg synes faktisk det er uklart
lægger op til det kunne jeg godt tænke mig at ordføreren kom lidt ind på jeg vil gerne sige for vores vedkommende at vi synes det er meget væsentligt at det er et krav til virksomhederne
staten skal betale jeg synes det er fuldstændig rimeligt at vi formulerer det som et krav til producenten om at oplyse
sælger på det danske marked det i det hele taget
på banen vi synes det er udmærket at lave en europæisk mærkning jeg
gå foran fra dansk side hvis
man formulerer det som et krav til virksomhederne jeg kan forstå at
hvis jeg skal være helt ærlig
være at det er det der vil være tilfældet jeg synes at den væsentligste problemstilling handler om
interessant at høre men umiddelbart
at det er den væsentligste svaghed med forslaget at det fremstår så uklart så umiddelbart vil vores indstilling være
stemme nej til det her og så prøve at arbejde videre
i fokus for debatten i dag er bestemt værd værd at beskæftige sig med og
meget vigtig at beskæftige sig med
som har et familiemedlem
som flere har sagt i løbet af debatten
holdt frokost er der taget en række væsentlige skridt i danmark de seneste år vi var ikke et af foregangslandene på det her område det er vist ikke nogen hemmelighed men vi er godt
nogle af de lande som blandt andet england der har været længst fremme
er målet for os er jo selvfølgelig at alle de patienter
får et højt kvalificeret tilbud og for mig
har læst det udtrykt af en
palliation også i min folketingsgruppe kom det til udtryk ved at flere spurgte
at gøre den sidste fase af livet mere udholdelig og lettere
sfs ordfører inde på det i sin ordførertale men det har ellers ikke fyldt noget i debatten men jeg tror også at den diskussion vi har om aktiv dødshjælp i danmark
at have en livstruende sygdom eller være uhelbredelig syg er
nogle andre løsninger end dem der er i dag men heldigvis behøver at være sådan virkeligheden er
vi kan sådan set sagtens give en aktiv indsats til den døende som gør livet bedre i den sidste ende det er rigtig vigtigt at
men jeg har bemærket at det også er et ansvar som en række patientforeninger sammen med palliativt videncenter har taget på sig ved at lave en kampagne
det synes jeg er et rigtig godt initiativ som som jeg kun kan påskønne den anden problemstilling vi står over for
rejst i debatten nemlig at den her viden der findes også skal omsættes i nogle tilbud som når ud til alle de patienter der
altså ikke bare bliver ved hensigtserklæringerne
her er vi helt rigtigt også nået et rigtig godt stykke flere patienter især på kræftområdet som
men der er også mange patienter
en ulighed mellem de forskellige sygdomme hvor for eksempel lungeområdet
også bliver langt bedre og også kommer alle til gavn det er også grupper som for eksempel ældre borgere som er ramt af demens eller
dem der svigtes allermest når det gælder den palliative indsats
kort sagt har vi en forpligtigelse til at det ikke kun er juristen men også sømanden
vedtagelse som jo handler om at følge op på at vi når
og det er også patienter med posttraumatisk stress og andre jeg er sikker på
helt grundlæggende jeg ikke forstår og det er hvorfor
vi straffer de patienter for at gøre noget som de oplever som en forbedring for dem selv og det er jo det
som har en medicinsk begrundelse for at bruge cannabis
man kan sige at det måske mere er i stil med at vi har en praksis for de stofmisbrugere som befinder sig i nærheden af fixerum for at vi ikke straffer dem for at besidde det stof de skal bruge i fixerummet
godt tænke mig at høre ministeren om hvorfor
det er at de her patienter skal udsættes for en straf for at gøre det
om at medicinsk cannabis hjælper dem og om vi skal straffe dem for at træffe det valg
det som lov om euforiserende stoffer lægger op til
give ministeren en chance til for ikke at tale om processen for godkendelse af lægemidler men for at tale om hvorvidt
straffritage de mennesker som træffer det her valg
eget ansvar frem for at gå ind og dømme dem
har gavn af cannabis man tog også initiativ til så at skærpe straffen i to tusind og syv
ordføreren måske hjælpe med at
hvordan fru jane heitmann kan gøre sig til dommer over
at det faktisk gør en forskel
ofte fra personer der selv bruger medicinsk cannabis
lindre deres smerter vi hører også fra pressen at det faktisk er meget udbredt jeg er ked af at vi tilsyneladende ikke kan komme så meget længere i dag
og som står med det problem at vi ikke prøver at komme videre lad mig prøve at fortælle et par af de historier jeg selv er stødt på
som optrådte i information
ikke hans rigtige navn men det er også sagen uvedkommende og som sidder i kørestol
og det eneste der hjælper ham er at ryge på en joint så snart
hiv stopper spasmerne med det samme
ikke noget andet der har hjulpet ham nogen sinde han har prøvet kraftig kemoterapi
men cannabis
svendsen som var i samme situation som bo
han brugte medicinsk cannabis
og sagde at det måtte han
det handler om medicinsk cannabis der er også som jeg selv
har en medicinsk grund til at bruge cannabis fra straf for det andet at gå nærmere ind i at undersøge hvad der skal til for at få en udleveringstilladelse i forhold til bedrocan flere har sagt at
kan lade sig gøre det sker bare aldrig og for det tredje at der afsættes ressourcer til forskning flere har sagt
sagt at det praktisk talt ikke kan lade sig gøre
synd for de mennesker som har et alvorligt problem og som oplever at cannabis
i forhold til deres sygdom
i realiteten tvinger dem til at begå kriminalitet i realiteten tvinger dem til enten
dyrke et ulovligt stof selv eller gå ned og handle med rockere eller bander eller andre der nu sælger cannabis sådan som det er i dag
vi vil selvfølgelig forsøge
er en mulighed når det gælder forskning men det kræver at vi
give udleveringstilladelser men jeg mener virkelig at noget af det mest centrale handler om
ikke længere tid siden end i to tusind og fire for de her borgere
at vi vil kunne gøre en voldsom forskel ved at man ikke skal sidde med den stress at man ud over at have en alvorlig sygdom også kan risikere som peter svendsen oplevede
at undgå at skulle begå
nogen der har lyst til men de oplever at de her produkter der findes som medicinske præparater faktisk
at rigtig mange af de patienter jeg taler med
en som ikke har en euforiserende effekt
som er meget vanskelig at få fat i i dag men for mange af dem findes det alternativ ikke i dag og det mener jeg at vi har en forpligtelse til at hjælpe dem med at
to omgange tilbage i nullerne det synes jeg er meget beklageligt
i forbindelse med diskussionen af fixerum gik man jo ind på præmissen om
straffe mennesker som besidder et stof
hvorfor man fastholder at når det gælder patienter der bruger cannabis medicinsk skal
ja lad os da prøve at gå længere ned ad det spor det sker
vindue eller den mulighed som faktisk ikke bliver brugt
i olier og det findes i
det er for nogles vedkommende almindelig hash som de bruger medicinsk
de kunne erstatte med en tilberedning for eksempel den hollandske udgave det var til det ene
i forhold til posttraumatisk stress ja jeg kender selv til eksempler
omtalt i dagspressen der var et et norsk eksempel med en
via holland blev medicineret med bedrocan og som rejste til holland og hentede sit produkt og som havde god effekt af
af hash det handler om at bruge det medicinske produkt der er i hash til at få hjælp til sin sygdom han brugte tilberedningen bedrocan
fuldstændig rigtigt som ordføreren siger
en selvmedicinering
akupunktur som ikke er godkendt
af sundhedsstyrelsen eller alle mulige andre former for alternativ behandling kunne man sige
mener jeg ikke at vi skal straffe ham for
at man tillader sig at bestemme at de skal straffes for det
man skal ikke uddele bøder eller uddele fængselsstraffe til folk der vælger at bruge cannabis medicinsk vi skal så samtidig gøre at blive klogere på det her område
af forslaget vi har ikke draget en konklusion om hvad der er det bedste som vi vil anbefale
tror jeg faktisk er meget meget centralt men hvis man så samtidig siger at de mennesker som
så hjælper man jo ikke nogen og jeg siger bare at indtil to tusind og fire kunne vi altså godt finde ud af at man ikke skulle straffe mennesker der var i den her situation
godt finde ud af at de mennesker som havde sklerose
at folketingets flertal vil holde fast i
vi ikke sørger for at der kommer mere viden fordi vi ikke giver dem nogle muligheder men når det nu er sådan at der ikke er nogen alternative muligheder for rigtig mange af de
at det de oplever som sidste udvej
hvorfor i alverden skal de så have en straf oven i købet det kan jeg virkelig ikke forstå
ingen måde at hjælpe mennesker
som jeg er fuldstændig sikker på kommer til at få en rigtig stor betydning for de omkring fire tusind danskere som har dansk tegnsprog som deres modersmål det
vilkår der er i vores uddannelsessystem det som demonstrationen handler om er jo de forhindringer der bliver stillet op på vores uddannelsessteder i forhold til krav om karakterer eller at man ikke længere kan være sikker på
videre i uddannelsen jeg synes jo det er interessant at
ser en tendens til at der for nogle elever bliver opstillet flere krav
skal favorisere talenterne eller favorisere eliten helt grundlæggende
bør have en uddannelsespolitik som først og fremmest fokuserer på at løfte en bred del af den danske ungdom og sikre at en bred del af en ungdomsårgang får uddannelse på et højt niveau
flere grunde til det for det første
vi synes det er langt vigtigere at tage fat på det kæmpestore problem der fortsat er i uddannelsessystemet med negativ social arv der
vi ser gentagne gange dokumenteret at de slet ikke har de samme chancer
de videregående uddannelser
i forhold til det her lovforslag jeg er helt sikker på at vores uddannelsesordfører meget gerne vil tage en generel diskussion med socialdemokraternes ordfører om hvordan man kan bryde den negative sociale arv jeg tror en af nøglerne til det er
karakterkrav til at kunne komme ind på ungdomsuddannelser vi
folkeskolen med i så høj grad
klassebaggrund ens forældre har
risikerer vi at forstærke den negative sociale arv frem for
gøre så man kan sige
skruer ned for det fokus på karakterer som der lige for tiden er en tendens til
noget til hele paletten af elever
er muligt at lave en differentieret undervisning som kommer hele klassen eller hele holdet til gavn jeg vil sige
kan nå en del af det her mål uden at lave særordninger og jeg
niveau men vi tror ikke på det redskab hvor man piller en lille gruppe ud og giver dem nogle helt særlige ordninger
nok forskellen i tankegangen mellem enhedslisten og
når det gælder folkeskolen hvis vi sammenligner med den tyske folkeskole
virkelig nogle fordele at hente hvor vi kan løfte en gruppe som man ellers i tyskland tidligt afskriver så derfor tror jeg ikke på det her med at man kan pille en lille elite ud og så give dem en masse særordninger og så er problemet med kvaliteten
handler det om at sætte bredt ind og det gælder selvfølgelig også i forhold til
især lgbt danmark har i mange år arbejdet for det her område også blandt menneskerettighedsorganisationerne amnesty international og institut for menneskerettigheder har det flere gange været fremhævet at
et krav om kastration er i konflikt med eller i hvert
komme hertil jeg var lige inde
faktisk syv år siden at vi første gang fremsatte et beslutningsforslag med det formål at gøre det muligt
skifte køn rent juridisk siden fremsatte vi et forslag sammen med sf socialdemokraterne og radikale venstre og nu har
grundigt udvalgsarbejde som gør at vi nu står med det her lovforslag jeg synes at det har taget utrolig lang tid men det er jo også godt
og søge rådgivning men det at lægge selve afgørelsen i hænderne på sundhedsmyndighederne er jo netop det vi ønsker at gå væk fra nu ved at adskille sundhedsvæsenet fra den del der handler om det juridiske så vi synes
model som regeringen har valgt
og vi er rigtig rigtig glade for at det nu foreligger som
hvorfor liberal alliance ikke kan rumme det så siger liberal alliance vi vil ikke stille nogen hindringer op for at man som individ kan leve det liv man gerne vil men jo præcis det man kommer til det
møder de offentlige myndigheder jeg forstår simpelt hen ikke hvorfor det ikke kan hænge sammen
egentlig sige for de enkelte mennesker hvad betyder det for deres liv at vi som samfund imødekommer dem og siger ja vi vil gerne lave cpr registeret om sådan at
givet videre til at tage møder med de tre organisationer
skal gennemgå en kastration det er det ene spørgsmål det andet spørgsmål er kunne man ikke hvis man brugte sin fantasi bare
juridiske kønsskifte
sjælelige lidelser som en del af kravet for at man kan få en kastration og dermed det fulde kirurgiske
for det tredje nedsætter man aldersgrænsen fra en og tyve år til atten år for at kunne få
forbedringer som vi godt kan støtte
nu skriver man så
som man anerkender som transkønnede men som alligevel ikke kan få adgang til behandling fordi de ikke lever op til
i lovforslaget også at det skal være et længerevarende forløb og som
specielt for sundhedsvæsenet der taler man jo normalt om
er det altså et mål i sig selv at det er et langtvarigt forløb jeg synes det er ærgerligt at der ikke bliver sat en grænse for hvor lang tid det må tage der er ingen øvre grænse her
to år fire år seks år før folk får enten tilsagn eller afslag på at de kan få adgang til behandling
transkønnede vi er også enige i at det bør være muligt at få behandling andre steder end på sexologisk klinik men det drejer sig primært om hormonbehandlingen og
kirurgiske indgreb i forhold til kønsorganer og
mener vi faktisk at man burde overveje at lave et nordisk samarbejde for at kunne hæve kvaliteten ad den vej
så at tale om kvalitet i den sammenhæng synes jeg godt nok er
med mulighed for juridisk kønsskifte med de ændringer af sundhedsloven der følger som også afspejler den virkelighed at der faktisk findes mennesker
vores lovgivning bare ikke været indrettet til tidligere nu prøver vi at gøre det hvorfor skal vi ikke lade vores lovgivning afspejle den virkelighed
er transkønnede det forstår jeg simpelt hen ikke
at der foregår en psykiatrisering af patienterne altså at man gør dem psykisk syge sådan opleves det på klinikken bare så det er slået fast
at diskutere en vejledning på det her område som vi andre ikke kender men det er så vilkåret for debatten vi har til gengæld hørt
her i sidste uge noget af det som som vi foreløbig hører må jeg sige bekymrer mig temmelig meget det er jo sådan at man i dag faktisk har flere speciallæger
mange af dem ser flere end man gør på sexologisk klinik altså øvelse gør mester princippet lever de i den grad op til men det vi hører er altså at man med vejledningen lukker ned for
er en læge en psykiater sammen med andre specialer der kan afgøre hvorvidt man er transseksuel
adgang til behandling så derfor spørger jeg hvad mener man egentlig
ens egen identitet der afgør om man er transkønnet
ikke er en psykiatrisk lidelse der er baggrunden for ønsket om behandling
er et spørgsmål om at man har en hormonforstyrrelse eller en hjertesygdom eller en nyresygdom der gør at man ikke kan tåle hormonbehandlinger selvfølgelig skal en læge
stilling til det så det vi gerne vil gøre op med er er en læge der skal definere at man er transseksuel før man kan få lov til
præcisere igennem et ændringsforslag
at det altid i sidste
en læge der tager stilling til om man indleder en behandling det vi gerne vil gøre op med er at det i dag er sådan at man skal have stillet diagnosen
hvorfor vil vi så det jo det vil
giver mulighed for juridisk kønsskifte og så den behandling man tilbyder alle der beskæftiger sig med det her område er jo enige
subjektivt oplevet anliggende netop at man har en anden kønsidentitet end den man er født med som aalborg universitet har skrevet til os i
vi behandlede lige før så kan man aldrig opnå en eksakt objektiv lægefaglig diagnostik vedrørende hvad det vil sige at være transkønnet
er vi ser at man på sexologisk klinik kommer ud i nogle
hvor man prøver at finde ud af om
vi hører personer der er transkønnede fortælle om
selv om de er langt over atten medbringe deres forældre til
konstrueres altså en diagnose transseksualisme som man skal leve op til som transkønnet for at få adgang til behandling
jo også derfor ministeriet svarer at der vil være nogle transkønnede som ikke kan leve op til kriterierne for transseksualisme
de kan ikke få behandling det hænger jo ikke sammen
indrettet vores system på nu ikke særlig meget med kvalitet at gøre
håber at de rygter som vi har hørt indtil videre taler sandt
at man nu gør op med det der hidtil har været praksis nemlig at en række gynækologer i samarbejde med en psykolog har kunnet stå for udredning og behandling så synes jeg
virkelig alvorligt kvalitetstab for behandlingen på det her område jeg kunne godt tænke mig at høre om der er et fagligt grundlag for at gøre op med det
været nogen klager hvad siger patienttilfredsheden det eneste jeg har hørt er at man betragter behandlingen hos de gynækologer
værdig og langt langt mere respektfuld end den behandling som opleves på sexologisk klinik de konservatives ordfører var også inde på problemstillingen om tilgængelighed
en del af baggrunden for forslaget hvis sexologisk klinik i københavn rigshospitalet er det eneste sted man kan komme til udredning og behandling så er det meget meget vanskeligt for dem der bor i thisted eller i skagen eller
vi mener jeg har også forsøgt at gøre det klart i løbet af debatten men jeg håber at vi i udvalget kan samles om en beretning eller at
kan samle et flertal om en beretning som sikrer at den praksis der har været hidtil hvor gynækologer som speciallæger har kunnet
kunne opfattes som blufærdighedskrænkende at amme i det offentlige rum det betyder jo at en sådan afgørelse
videreføres til alle mulige andre steder end i en restauration eller en café det kan i princippet også være på en legeplads
set en sag med eller i en park eller noget andet
godt tænke mig at høre ministerens holdning til at ligebehandlingsnævnet betragter det som legitimt med henvisning til at det kan være blufærdighedskrænkende
tydeligt for mig at se at der ikke er tale om et antal sager som kan tælles på en enkelt hånd men formentlig udtryk for noget der er langt mere omfattende end det som ministeren giver udtryk for så
ministeren om det her så er et udtryk for at man slet ikke vil
forskelsbehandle på baggrund af det at man ammer
spørge om det samme som jeg spurgte venstres ordfører
at man skal have en common sense tilgang så i det hele taget de radikales ordførers tilgang i forhold til diskrimination
gerne sige tak til sf for rent faktisk at forstå hvad forslaget går ud på
en retstilstand der aktivt siger ja det er i orden at bortvise kvinder der ammer fordi de
er interessant at både ministeren og en lang række ordførere er så skråsikre på at det her problem
en række enkeltsager siger man
der er en tendens kombineret med det at man kan følge debatterne på diverse netfora for mødre med små børn hvor mange fortæller om lignende oplevelser
at her må man ikke komme hvis man ammer hvordan ville folketinget reagere hvis det var sådan at ti til femten cafeer
at på det her område når det handler om forskelsbehandling på baggrund af amning
har taget højde for i de fleste nationale lovgivninger
det peger på at vi bør tage stilling til spørgsmålet i særdeleshed nu hvor ligebehandlingsnævnet
slået en retstilstand fast
det nu er blevet blufærdighedskrænkende
ikke kan se eller ikke erkender at her er
de borgerliges frihedsbegreb om at frihed alene er caféejerens ret til at afvise
og det er det der er på spil her så med de bemærkninger kan jeg kun beklage at folketinget ikke tager det her forslag mere til sig
nye tal for selvmord som jo desværre viste at vi for første gang i mange år begyndte at se en stigning på området så var det den samstemmende besked fra ekspertisen på området at det store problem var at vi ikke længere har en
selv om der findes forskning og selv om der findes behandling så mangler vi nogen der kontinuerligt følger området og kommer med ideer til initiativer som
at vi hele tiden kan bringe antallet af selvmord nederst
godt tænke mig at høre ministeren igen om man ikke vil
udbygge hvad det er der så vil være et partnerskabs opgave i forhold til at kunne
konkrete nye forslag til os som politikere som gør at vi sammen kan få bragt
en sundhedsfaglig forpligtelse kunne man også sige til at sikre at
om natten når det gælder dem der er selvmordstruet vi ved jo
et fælles overblik og kan dele de erfaringer der er og også kan komme med nye ideer i forhold til hvordan vi bliver endnu bedre til at forebygge selvmord
haft ved at man tilbage i to tusind og fem besluttede helt at droppe det her arbejde som ellers tidligere var rigtig godt i gang så
argumentet egentlig er når man på den ene side siger
synes jeg jo at det vi skal gøre er at give hinanden håndslag på
at de her midler rent faktisk bliver bragt
tanken om at have en fælles indsats
som flere har været inde på i debatten har man et midlertidigt projekt
natåbent så man har kapaciteten til det
set godt at flere gerne vil vente og se hvordan det går
to år
det man har sat op forsvinder igen
en evaluering måske om et års tid altså inden det når at lukke ned og se på om vi så kunne sikre os at det her tilbud der
var i to tusind og tolv seks hundrede og firs som
selvmord der er ingen forskere som kan forklare den her stigning heller ikke centeret i odense som ellers har opgaven med at prøve at følge
er for nogle nye risikogrupper man ser til gengæld hører vi samstemmende fra de eksperter som arbejder på området og som tidligere sad i det nationale råd for selvmordsforebyggelse og
selvmordsforebyggende indsats at vi ikke bare har forskning at vi ikke bare har centre der laver det arbejde som vi ved virker men at vi også følger op på det
selvmord inden for risikogrupper så vi kan sætte ind
eksperter der var en del af den her proces sagde var at det
her konstante fokus på hvad der bevægede sig inden
nye forslag til hvordan man kunne holde antallet af selvmord nede som gav en effekt
en del af debatten men jeg synes også det er værd at nævne at i den seneste
forpligter medlemslandene sig faktisk netop til
og i forhold til forebyggelse af selve selvmordsforsøgene hvert år ydes der omkring tredivetusind selvmordsforebyggende samtaler
regionale selvmordsforebyggende centre i klinikker i telefonsamtaler med livslinien og
gør noget men vi ved også at vi kunne gøre meget mere
er det faktisk kun omkring femten procent af de omkring ellevetusind som forsøger
begå selvmord som rent faktisk henvises til behandling så vi kunne gøre
det er også værd at have med at de femten procent er et udtryk for en
af den kapacitet der er til rådighed
den anden del af forslaget som handler om natåbent tror
uhyre vigtig at se i sammenhæng med den samlede forebyggelse
at vi ikke har noget tilbud om natten og om aftenen til dem som overvejer selvmord for vi ved faktisk at det især er om aftenen
at mange af de her tanker kommer
det er selvfølgelig rigtig godt at livslinien sammen med trygfonden har taget affære de gør
som jo sidder der frivilligt
men meldingen fra livslinien er også at når den her bevilling udløber
det højst usikkert om man kan fortsætte det arbejde og derfor vil vi i hvert fald meget gerne holde fast i
arbejde inden den bevilling udløber og inden det her arbejde som nu bliver lavet falder på gulvet og ikke kan fortsætte men kræver en masse nye ressourcer
at arbejde videre med nogle af de ting som
synes der mangler noget der virkelig for alvor skubber på i forhold til handling og så håber jeg at vi kan samles om
følge hvad der sker med natåbent på livslinien i løbet
findes i finanslovssammenhæng jeg ved jo også at
til partnerskaber så der er jo nogle muligheder jeg synes det er reelt at
hvordan man så finder de penge hvis der er en interesse men jeg kunne så forstå på venstre
nogen interesse for forslaget og så er det
kommer til at se en dag men jeg deler mange af de holdninger som sfs ordfører lige har givet udtryk for jeg mener også at
vi bør respektere at et arbejde i gang i regionerne det kan man selvfølgelig gøre noget mere for at hjælpe på vej
går ind i det arbejde og engagerer sig
lidt fremad så synes jeg at det vil være rigtig godt
har også en skepsis over for at definere at det her skal foregå som et offentlig privat partnerskab oven i købet med en
bestemt privat virksomhed det er uklart hvordan det
politiske beslutninger og alle de her ting det er jo tit en en del af debatten om offentlig private partnerskaber at det er meget mere billigt man kan få aktiveret en masse penge det
holde det op imod hvad det er for nogle låneomkostninger der
det offentlige og der ved vi at det offentlige
for at låne noget billigere så
man skal være varsom med at vælge at det er den model der skal ligge til grund for sådan en national stamcellebank
som skatteministeren sagde i sin tale er
lovgivningen på det her område at den danske udbytteskat kommer under pres
vi ikke villige til at løbe i forhold til den vision eller hvad man skal kalde den der ligger her om at gøre gøre danmark til
ny form for wall street eller hvad det
og den må vi så også indgå i en debat om vi synes ikke der er grund til at vedtage at der skal laves en ny analyse men
vi altså også være kritiske over for at man
at en af de store forhindringer mange
muligheden for at få finansiering
store pengeinstitutter banker og etablerede kreditbureauer der tror vi det er rigtig fornuftigt at understøtte at der kan komme nogle alternativer til
er ikke givet at vi vil være fuldstændig enige om hvad
initiativer der så skal til eller hvad der skal følges op med
en lille smule loren ved at der står at at man automatisk skal fremsætte de fornødne lovforslag jeg tror
får diskuteret hvad det er og hvordan man konkret gør det
meget godt tilfreds med at det her er en del af de
vækstforhandlinger vi har for øjeblikket i regi af erhvervsministeriet
for at sætte spørgsmålet på dagsordenen og så håber jeg at det at der er så bred enighed i folketinget om at det her er et spørgsmål der er værd at forfølge gør at
for nogle initiativer der konkret skal til også at igangsætte det her område
det er helt de samme initiativer vi synes er de fornuftige
så den her automatik som jeg læser i forslaget med at man
lægge lovgivning frem der fjerner dem synes jeg det er vigtigt at vi faktisk har en politisk drøftelse imellem de lag og det synes jeg vi har mulighed for når vi igangsætter et arbejde fælles
i regi af vækstforhandlingerne men som jeg også prøvede
tror godt på at vi kan lave en en alliance også selv om den er utraditionel på det her spørgsmål
på pressen at det faktisk var brancheforeningen for privathospitaler og klinikker der havde skrevet store dele af venstres finanslovsforslag
men det undrer mig
er jo velkendt at venstre er et af de partier som modtager allermest i partistøtte blandt alle partier her i folketinget fem og tredive million kroner var det i to tusind og elleve og
så mit spørgsmål er modtager venstre partistøtte
også bekymret for at nogle forældre vil kunne komme i klemme i
her med at man nu ikke længere har et retskrav på umiddelbart at kunne få genbehandlet hvor mange merudgifter man kan få refunderet hvis nu situationen ændrer sig altså det her med at der nu kan gå helt op til en år før man kan få
genberegning så det lyder som om vi kan lave et samarbejde med dansk folkeparti og sf
om at afsøge det videre i udvalgsarbejdet
rigtig fint når det så er sagt
i forhold til hvor mange politikere som som jeg
som som taler for forenklinger og taler for afbureaukratiseringer så synes jeg simpelt hen ikke
så taler vi om § en og fyrre som vi kigger på her i serviceloven § fire og fyrre § fem og fyrre § tre og firs § fem og firs og § fem og halvfems dertil kommer regler i sundhedssystemet og regler i undervisningsloven
det er en jungle for forældrene og jeg forstår det godt
engang sikker på jeg selv ville kunne finde rundt i det hvis jeg havde et
havde det behov det betyder også at vi kommer til at se nogle ret absurde situationer muskelsvindfonden beskrev et eksempel med
muskelsvindfonden har været ude med et synes jeg rigtig glimrende forslag som går ud på at man laver én behovsudmåling for det enkelte barn og kommer hele vejen rundt om barnet
for en type hjælp det her har behov for uanset når det gælder skolegang når det gælder fritidsordning når det gælder i hjemmet i dagligdagen
kunne vi så også lige få sikret at løn og arbejdsvilkår var de samme så man kunne bruge den samme hjælper i de forskellige sammenhænge
ville det være rigtig rigtig godt så jeg synes
som vi taler om her det ændrer ikke ved at selv bittebittesmå forbedringer
at apotekerne er en del af vores sundhedsvæsen
er en del af detailhandelen det er sådan at lægemidler
adskiller sig meget fra andre varer i forhold til sikkerhed i forhold til hvordan man skal håndtere dem i forhold til den rådgivning der skal følge med når man køber dem og derfor synes vi det er rigtig godt at det lovforslag regeringen kommer med her
er rigtig positivt at høre debatten her i salen i dag altså at de drømme der tidligere har været om at
tilsyneladende er forduftet til fordel for
en liberalisering ind ad bagdøren vi har jo allerede en gang i debatten
erfaringerne med liberalisering af apotekervæsenet fra for eksempel sverige er temmelig dårlige
fremhæver i dag nemlig at der er blevet en dårligere lægemiddelforsyning i yderområderne
der skal til for at man kan komme og hente den medicin man nu engang gik ned på apoteket for at få
god grund til at fastholde at apotekerne skal være en del af vores sundhedsvæsen og skal have en høj
i forbindelse med det her lovforslag og som vi også gerne vil tage fat
endnu bedre
positive over for at
vi synes at forslaget går en anelse for vidt i forhold til hvor mange filialer og i forhold til hvor store afstande en
enkelt ejer skal kunne holde øje med det er jo sådan at man
til alle sider det er et pænt stort område
man skal kunne sikre kvaliteten
vi skal kigge på om det nu er det
set enige i at man godt kan lave en omlægning her selvfølgelig er det fornuftigt at apoteker som er økonomisk bæredygtige ikke får et statstilskud oveni
at vi ikke går så vidt at der ikke er en god lægemiddelforsyning i hele landet og den samme bekymring hører jeg jo fra mange andre partier
stadig rigtig vigtigt for os
sammenhæng som gør at vi ikke bare kigger snævert på antal kilometer men også på de andre kriterier der kan være relevante
ikke nået at kigge endeligt på endnu vil jeg sige
er det også værd synes jeg at komme omkring det handler om statsgarantien i forhold til lån vi skal selvfølgelig sikre at det stadig i
enhed af et apotek inde i en anden butik en mulighed som i øvrigt allerede findes i dag men som
man ønsker at udvide med det her forslag vi har også en bekymring for at
man sige sundhedsfaglige fundament for apoteket at det kommer til at minde for meget om detailhandel
jo ellers er udgangspunktet for lovforslaget at det ikke skal
en økonomisk en
ligger inde i og så selve apoteket i forlængelse af diskussionen om detailhandel
rigtig fornuftigt at tage fat på at rydde op i hvad det så er for nogle varer man kan sælge i et apotek
eksempler på nogle apoteker der har været lige lovlig kreative
man ligesom kan argumentere for hører hjemme i sådan en butik som er et apotek eller en filial
og trække det her lovforslag endnu mere i en sundhedsfaglig retning og også få et
som det eneste parti uden for for teleforliget tilbage fra
set grundlæggende mener at det er en statslig opgave at sikre at der er infrastruktur
er vi sådan set enige med forslagsstillerne om at det er ganske klogt at udøve
en skrappere kontrol end den vi har i dag når det gælder
på debatten her at der er skred i sagerne og at der også er
en enighed som som rækker bredt i folketinget
på samme måde ser vi også positivt på det beslutningsforslag der ligger her men mon ikke vi kan mødes i en eller anden stor forbrødring
i folketinget til noget der så bliver til egentlig lov det vil jeg se frem til
er jo også med som forslagsstillere og kan også støtte forslaget man kan jo også sige at for enhedslistens vedkommende
jo fuldstændig rigtigt som som det har været oppe i debatten i dag
udvalg og det hele taget arbejde i folketingets udvalg fordi man kan være med til at sætte høringer i gang sætte debatter
i kraft af folketingets udvalg så jeg vil bare sige at vi kan støtte forslaget og ser frem til at prøve kræfter med den her
her lovforslag som blev vedtaget for halvandet år siden om at
vi også haft tre store lovforslag her i salen om at selvbetjening også skulle være ved tvang
er jo præcis det samme på spil for borgeren at man også kan sidde og have svært ved at finde ud af systemerne at man kan føle sig utryg i forhold til om det er de rigtige oplysninger der kommer frem og at man også kan have behov for at kunne tale med nogle fra borgerservice så hvorfor er
vi synes det er forkert at tvinge borgerne til det og ikke give
det offentlige og det samme gælder for så vidt i forhold til de digitale selvbetjeningsløsninger
påtvinger borgerne at bruge de her løsninger
var det et synspunkt vi delte med en lang række eksperter da kommunaludvalget
næsten tre år siden afholdt en høring
digitalisering hvor mange lagde vægt på at frivillighed var en meget vigtig faktor i at inkludere borgerne i den her proces
en rigtig god service at vi som borgere kan ansøge om su lån eller anmelde flytning på nettet eller nogle helt andre ting
kan det faktisk være med til at åbne op for bureaukratiet og dermed give den enkelte borger meget mere magt over sit eget liv det er vores grundholdning at det skal være op til den enkelte borger selv at vælge og selv at vurdere
med myndighederne i nogle tilfælde er det den digitale post
som ikke er vant til at bruge en computer og kan stå
mine ældre familiemedlemmer ting som man
finde ud af på en ny måde og nogle synes måske også at det er en smule umyndiggørende at man
undtagelse ikke desto mindre
er det jo rigtigt at der er en række muligheder for undtagelser og det fik vi faktisk præciseret dengang for to en halv år siden da loven var til behandling derfor synes jeg
er en lidt forkert præmis som den her debat hviler på for
er hovedproblemet hovedproblemet
store problemer
hele måden man tænker digitalisering på i danmark
rådgivning er uhyre vigtig for at man kan finde rundt i det offentlige system
de største trusler mod retssikkerheden
forholdsvis ukompliceret procedure men når man skal søge om boligsikring eller
kommunen skal træffe en beslutning hvor kommunen har en stor magt i forhold til borgerens situation så er situationen en fuldstændig anden så står man i en skæv magtrelation
se et menneske i øjnene fremlægge vores sag og være sikre på at vi er blevet forstået rigtigt og at oplysningerne er kommet rigtigt frem
eller hvor ofte man søger på internettet
ser kan kun løses ved at borgeren selv vælger hvornår hun vil bruge digitalisering og det kan ikke løses ved at enkelte grupper får undtagelser
til vedtagelse som dansk folkeparti har fremlagt og det er baggrunden for at vi vil fastholde at det klogeste i forhold til at få en vellykket digitalisering i danmark
for eksempel være hjælp til at komme rundt hjælp til at få lavet mad eller at nå ting man ellers ikke kan nå hvis man sidder i kørestol altså i det hele taget
hjælp altså både hjælp til respirationen og
nogle måtte fyre deres tidligere hjælper for at kunne få respirationshjælp og andre måtte
baggrunden for at vi så forsøger
rette op på det og sikre at regioner og kommuner kan lave nogle aftaler som sikrer at når der kommer hjælp fra to forskellige myndigheder altså både fra regioner og kommuner så bliver det koordineret og
aftales hvordan udgifterne skal skal dækkes jeg er af samme opfattelse som sf