syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
det er derfor jeg mener at det her adskiller sig markant fra hvorledes det er gået med indtægter fra a skat i forhold til beskæftigelsesfradrag og andre ting der kan jeg godt forstå ministerens snak om de beregninger det
behovet for at tage yderligere initiativer til at sikre at der kommer gang i væksten i danmark det blev så til den vækstaftale som med skiftende flertal blev aftalt i juni
vi fra venstres side gerne havde set at aftalen var blevet mere ambitiøs
er mangel på kapital måske den allerstørste vækstbarriere og det lovforslag vi
bliver flere investeringer rentable og vi har absolut behov for at øge investeringerne i virksomhederne i danmark for hvis ikke vi får flere investeringer
så får vi ikke den kapital der kan være så afgørende for at virksomhederne kan vækste kan skabe flere arbejdspladser og kan sikre
lovforslaget udspringer som sagt af aftalen fra juni måned
det undrer os i venstre at regeringen må udskyde den del af lempelsen der vedrører hvor meget porteføljeselskaber skal indeholde i skat på baggrund af nødvendige systemtilretninger som det lyder i forslaget
første januar to tusind og femten men desværre først fra den første januar to tusind og seksten og nu er vi jo så langt henne i processen at der nok desværre ikke er tid til at få rettet op på det men jeg må sige
da undrer mig at det kan komme bag på regeringen når det nu er mere end seks måneder siden at regeringen præsenterede forslaget men som sagt
lovforslaget et skridt i den rigtige retning det betyder at skatten på udbytter fra porteføljeaktier lempes og det synes vi fra venstres side er en god idé
det jo giver noget bøvl men jeg vil så bare opfordre ministeren til at sikre at der så bliver gjort klart opmærksom på det her så virksomhederne der modtager udbytterne ikke lader det indgå fuldt ud i deres skatteberegning for ellers bliver der jo
den lempelse på den korte bane som
at de muligheder som ministeren beskrev
også bliver kommunikeret klart ud således at vi ikke stå i en situation hvor den lempelse vi har aftalt for nogle ikke bliver realiseret fordi skats systemer ikke kan finde ud af det og
må ministeren jo alligevel kunne forholde sig til nogle af de principper der er gældende
det her tilfælde og jeg tror at ministeren har læst artiklerne drejer det sig om hvorvidt skat kan lave et fradrag i registreringsafgiften når en bil
hjemmel til altså der ligger en afgørelse der siger
siges at være materielt at skat ikke har hjemmel til at bruge den beregningsmetode som skat bruger det er dog temmelig
beregner tilbagebetaling udbetaling af
ikke lovhjemmel til hvordan kan ministeren så mene at sådan en afgørelse ikke har materiel betydning og når skat så bliver pålagt at se på de her sager igen kommer skat til præcis
har skat hjemmel til at lave det her fradrag
til at lave et fradrag i
hvor der er lovhjemmel til at lave de her fradrag
kan man dog ikke opkræve en skat eller afgift uden lovgrundlag og
det vil være en hvepserede hvis
det må da være stærkt bekymrende at der er den
indstilling hos en medarbejder at
vil være meget belastende
blevet anbefalet altså mener skatteministeren ikke at det er meget meget bekymrende hvis der er en melding fra skat om at en bestemt afgørelse skal falde ud på en bestemt måde fordi det ellers vil være en hvepserede
vil kræve meget arbejde genoptagelse og tilbagebetaling
motorankenævnet har sagt at det her er et generelt problem det kan man ikke bare gøre og
bare en konkret sag jeg håber virkelig at skatteministeren vil tage initiativ til at sørge for at der kommer klarhed over
det her og at der er en praksis som er gennemskuelig i stedet for at det bliver et spørgsmål om om det er den ene eller den anden sag og når skat bliver bedt om at genoptage sagerne så er det
til trods for at motorankenævnet har bedt om at
thisted og morsø kommuner altså den gamle retskreds i thisted og den gamle retskreds i nykøbing mors
det skred at flere ting
blev det slået fast under udvalgsarbejdet at afdelingskontoret skulle dække både thisted
kunne det efter en konkret vurdering afvikles lokalt
i høj grad det der opleves som ikke værende tilfældet altså når der er sager der har sit udspring i en af de kommuner
meget lokale hvor sigtede
det bare med med stor undren at
man ser at de sager så alligevel afvikles ved hovedtingstedet når det netop
bekræfte at det meget specifikt
fordelingen af sager har både det ene år og det andet år mange af de ting som justitsministeren omtaler er der nogenlunde dokumentation for allerede men lad os da få det fulde overblik det synes jeg godt nok er en
problem som er reelt for rigtig mange mennesker det er et problem
krænket på deres retsfølelse folk som synes det er er urimeligt at det er så besværligt
temmelig påfaldende men det må jeg så bare tage som udtryk for at hele den socialdemokratiske folketingsgruppe ikke synes at
er som justitsministeren siger efter en konkret vurdering og
hvor sigtede og vidner kommer fra områder hvor der ligger
lokalt og det står bare
i strid med de principper om nærhed som
er optaget af at den nærhed som
blive resultatet af reformen de steder hvor man valgte at lægge et afdelingskontor på grund af de store geografiske afstande
også bliver efterlevet og
skal være det som borgerne oplever og det der er konsekvensen
og det tror jeg at den radikale ordfører er at afdelingskontorerne er velbeskrevet geografiske område de dækker så ville man også
afdelingskontorets område og at det er der de skal afvikles
det andet med at man skulle flytte alle sagerne
fra hele retskredsen ud til afdelingskontoret giver ingen mening jeg vil også mene at
der oplever at den nærhed i retsbetjeningen som var forventet med den domstolsreform vi lavede tilbage i to tusind og seks med virkning fra to tusind og syv
livet så er vi nogle der er optagede af at det bliver realiseret og det skal så nedgøres som et eller andet stunt det synes jeg helt ærligt er
gøre grin med de folk som er ramt af den her problemstilling
er en vigtighed i at der er nærhed i i retsbetjeningen og at det det formål
retsreformen i i to tusind og seks med virkning fra
også gennemføres og at det også er virkeligheden
håbet at regeringen havde været lidt mere modtagelig over for forslaget
men jeg lytter selvfølgelig til at regeringen trods alt er med på at der bliver kigget nærmere
særligt i forhold til det som både den socialdemokratiske ordfører og den radikale ordfører og faktisk også ordføreren fra enhedslisten sagde
nogle mavefornemmelser at det var sådan uforberedt at
at det var helt urimeligt at ændre en reform
beslutningsforslag der pålægger regeringen at fremsætte et lovforslag fordi vi er med på
nok er mere hensigtsmæssigt at lovforslag udarbejdes gennem ministerierne i stedet for
konkrete lovforslag det er derfor vi fremsætter det som et beslutningsforslag men jeg må sige at at der altså er
lad mig tage nogle af de svar som jeg har fået i forhold
fordelingen af sager været ved retten i randers
i grenaa i 2013 det er så det jeg må forstå er en mavefornemmelse
i hvert fald forstå at de pågældende ordførere ikke har læst svaret på spørgsmål ni hundrede og fem og fyrre til folketingets retsudvalg fra april
mavefornemmelse eller ej at hvis man kigger på afsluttede straffesager ved retten i randers så har der været
mens der har været seks hundrede og tyve retsmøder i randers
har der været to tusind ni hundrede og fyrre
der været tre hundrede og syv og halvtreds retsmøder i randers og ni og tyve i grenaa det bliver endnu mere spøjst eller nærmest bedrøveligt
med hovedforhandling for hvis vi summerer op på småsager ægteskabssager forældreansvarssager og boligretssager
nul der er to almindelige sager der er afviklet
på at imødegå at det her bygger på nogle mavefornemmelser det her bygger på at vi selvfølgelig har stillet spørgsmål
og der må vi bare sige der er nogle tal som vækker bekymring og som i vores øjne betyder at der er sager som i forhold til intentionen med domstolsreformen
formuleringer som justitsministeren selv læste op
alligevel ikke været tilfældet og derfor er det at vi er kommet med forslaget
til de intentioner betænkningen der lå bag domstolsreformen kom jo netop som jeg også
med en anbefaling om at der skulle etableres afdelingskontorer de steder hvor der var langt til hovedtingstedet og det blev så resultatet at der i thisted grenaa tønder og haderslev blev etableret afdelingskontorer netop fordi
for at sikre en nærhed i retsbetjeningen ja så
afdelingskontorer i de fire
seks beskrevet hvilke sager der som minimum burde afvikles lokalt men også hvilke andre sagstyper der efter en konkret vurdering hvis der var mange lokale vidner
har givet mig anledning til
udspring i et af lokalområderne omkring afdelingskontorerne
folk der stammer fra en af de kommuner der
byder folk der betjener retten det betyder selvfølgelig også noget i forhold til
advokaterne flytter nærmere retten man
og derfor beslutningsforslag som netop sigter på
jo gerne have haft en større opbakning til end tilfældet er men som sagt
skal man jo altid vælge at anskue verden positivt og derfor vil jeg
fordelingen noget af det vil jeg vove at påstå at
spurgt ind til gentagne gange i retsudvalget men hvis vi kan få det sat ind i en større kontekst og måske også gennem en undersøgelse komme et spadestik dybere i nogle af
tallene i forhold til hvad det er for nogle
elementer der ligger bag i forhold til
nogle af sagerne er jamen så vil vi jo selvfølgelig
et bedre billede af virkeligheden og forhåbentlig
den nærhed som alle taler positivt
også bliver realiseret så det synes jeg
trods alt at jeg vil glæde mig over
at det skulle være et rendyrket lokalpopulistisk mediestunt og alt muligt andet der er blevet sagt
der er blevet stillet spørgsmål til igennem mange mange år og som der er taget forskellige initiativer
partier i folketinget så griber til at
beslutningsforslag er det jo
på området som har været ønsket og og derfor synes jeg at at det
afvisninger der har været i forhold til
hvordan domstolene agerer altså domstolene skal jo agere efter den lovgivning vi vedtager herinde det er
så er det domstolene der tager stilling til de konkrete
og hvordan de skal falde ud men det er nu engang folketinget der beslutter hvor afdelingskontorerne skal være
til det som fru pernille skipper sagde
kunne se at det skulle være folketinget der skulle beslutte om man kunne
lukke et afdelingskontor bare fordi der var en der havde barsel men nu er det faktisk sådan at det da domstolsreformen blev vedtaget blev eksplicit skåret ud under udvalgsbehandlingen
lukke et afdelingskontor administrativt hvis et afdelingskontor skal lukkes kræver det lovgivning fra folketinget og hvis man så mener at
har fået svar fra den daværende justitsminister som siger hvis der skal lukkes afdelingskontorer
kræver det konkret lovgivning fra folketinget
troede da at der måtte være en fælles forståelse herinde
det skal domstolene i deres
er det er det sjovere at være optimist så derfor
tilsagnet om at vi kommer
og det håber jeg så kan være et skridt på vejen mod
om vi kan løse det ved hjælp af en beretning i i retsudvalget men det må vi jo se
lad os da gerne skære det endnu mere ud i pap så der ikke skal være nogen tvivl om
det for det er naturligvis det der er sigtet
jeg ved ikke om om lyden virker hernedefra
og det glæder mig at der så kan være elementer og hjørner som kan skrues anderledes sammen det er jeg
forslag bare så vi er lidt mere på sporet i forhold til
også en af grundene til beslutningsforslaget jeg tror første gang noget af det her analysearbejde blev bebudet fra regeringen var i foråret to tusind og tretten
jeg kan starte med at sige at at det konservative folkeparti er enig med venstre i i forslaget så er det slået fast grunden til
afspejler sig også i nogle af de ordførertaler som
utrolig vigtigt for det danske samfund at vi
veludbygget
en stærk infrastruktur men også en stærk konkurrence
vi som forbrugere oplever at teknologiens muligheder
er ingen ingen tvivl om at jo bedre vi sikrer konkurrencen jo bedre vilkår oplever vi som
det danske samfund vi anvender det alle sammen det har stor betydning for virksomheder det har stor betydning for os alle sammen i vores hverdag det gør rigtig mange ting
det regulatoriske
marked hvor det er attraktivt at investere men også et marked hvor vi som forbrugere
sin enkelhed årsagen til at vi
telemarkedet adskiller sig netop på så mange måder i forhold til en række andre markeder fordi teknologien er anderledes fordi adgangen til for den enkelte bruger
går ned i brugsen og køber en liter mælk derfor er
særlig regulering af telemarkedet det ikke nødvendigvis fordi det skal være noget mål i sig selv at have sektorspecifik regulering jeg ville
generel regulering men i og med at markedet stadig væk er
række forhold som ikke gælder på andre områder
er der fortsat brug for at vi vi griber til
regulering som er lidt anderledes på telemarkedet
have en mulighed for at være mere specifikke når det gælder
og være meget tilfreds
fælles om i folketinget
beslutningsforslag og ikke som
altid tjener folkestyret og lovkvaliteten bedst ved at
beslutningsforslag og hvis der er flertal for dem
til hvad man magter som oppositionsparti og
vil vil hæfte mig ved
også afspejle intentionerne i det her og levere det der er det afgørende for for jeg er
optaget af at det her bliver realiseret og at vi sikrer at der ikke
selvfølgelig også forvente at når regeringen kommer med sit forslag
det forhåbentlig omfatte det der har været intentionen her
når der nu er så bred opbakning til intentionerne
bliver ført ud i livet
derfor vil vi selvfølgelig følge det forslag som regeringen har bebudet nøje og også være opmærksomme på at det
tilkendegav kommer til at ske hurtigt og ikke får lov at trække
vi kan sætte et regime i værk der sikrer
man som forbruger oplever at man kan få sin service leveret på forskellige platforme og
er med til at konkurrere med hinanden det giver nok en betydelig bedre konkurrence
i hvert fald noget mere vanskeligt
ægte fri konkurrence kommer i høj grad når
kobbernet det er kabel tv net der konkurrerer
hinanden så får vi en bedre konkurrence og det er det vi ønsker at fremme og det håber jeg
også vil afspejle sig i det forslag som regeringen
ser jeg frem til at det forslag kommer men vi vil selvfølgelig følge det meget nøje og sikre at de intentioner som vi fra venstres side har rejst med det her beslutningsforslag også bliver realiseret i det
det sidste med videre det vender jeg tilbage til
de væsentligste elementer
mange af dem er en række mindre justeringer og
mange af dem virker ganske fornuftige
i stedet for at sagen skal køres formelt til ende i
mening der er også god mening i en række andre elementer af forslagets mange elementer præcisering af kompetencen vedrørende omkostningsgodtgørelse ved
regler for omkostningsgodtgørelse i retssager
sikres hundrede procent godtgørelse der er også ændringer om sikkerhedsstillelse præcisering af
for momsregistrering bedre mulighed for inddrivelse af biblioteksbøder og endnu mere som jeg bestemt ikke kan nå at gennemgå nærmere men som jeg indledte med at sige
der er særlig to ting jeg hæfter mig ved
hvis man læser høringssvarene fra dansk industri ejendomsforeningen danmark og fsr
det kan svække borgerens retssikkerhed og derfor er det noget som jeg allerede nu kan sige at vi kommer til at spørge ind til fra venstres side under udvalgsarbejdet vi forstår den kritik og vi
en større økonomisk risiko for borgeren hvis borgeren vil køre videre hvis disse bidrag gøres
jo vanskeligt at forestille sig at det har andet formål end
afskære borgere fra at forfølge deres sag og forsøge at få deres ret i de her sager er der ofte tale om relativt beskedne beløb i forhold til så mange andre skattesager og her kan de omkostninger
sige at der bør være en aftalefrihed mellem skatteborgeren og de rådgivere som vedkommende bruger til at hjælpe sig i sin kamp mod
det er skattesystemet der skal til at bestemme hvilke regler og aftaler den enkelte skatteborger må indgå i forbindelse med sin skattesag jeg er med på at der for advokater og revisorer
er nogle begrænsninger i forhold til at lave det der hedder no
no pay aftaler men hvis det er skatteministeren og regeringens ønske at udvide det her forbud til at gælde øvrig juridisk
at man vil gøre op med symmetrien i skattesystemet for udbetalingen fra rådgiveren er i dag
være fradragsberettiget for den der yder bidraget men det vil nu skulle være skattepligtigt for modtageren
dem ønsker regeringen nu at gøre skattepligtige og det svækker
det er et tilbageskridt i forhold til borgernes retssikkerhed og derfor vender vi os
så må jeg sige at hvis regeringen mener at det er principielt forkert
ikke hvorfor regeringen ikke gør det mere åbent i stedet for at gøre det via et skatteinstrument og
der gør det muligt for en skatteborger at køre den her sag og turde tage risikoen
gøre skattepligtigt og i øvrigt øvrigt som som jeg også sagde i mit ordførerindlæg
del af ligningen det gør man op med og jeg må sige at det
regeringen ønsker at begrænse borgernes mulighed for at køre
erkendelse fra den socialdemokratiske ordfører at en gennemførelse af det forslag som skatteministeren
i forhold til borgernes retssikkerhed det bliver sværere at køre en sag
jeg skal bare bede om at det bliver sagt åbent og ærligt at det her har til formål
i forhold til hvordan regeringen generelt ser på borgernes klageadgang men vil ordføreren ikke bare for god ordens skyld bekræfte at det her betyder at det bliver sværere for de danske skatteborgere at køre en sag
hvad med det arbejde der er foregået og som først bliver afregnet
er leveret altså jeg synes det er
gøres skattepligtige af det tilskud det er da at gøre
indgreb i borgernes frie aftaleret
det må da i min optik være sådan at hvis den enkelte borger vælger at sige at jeg gerne
så skal vi jo ikke blande os i det men det er det der er konsekvensen af det her forslag
den enkelte borger kan indgå med rådgivningssiden i forbindelse med den sag man har mod myndighederne og
helt ny form for forbrugerbeskyttelsespolitik der bliver ført igennem skattesystemet se
når man ser på forløbet over
fradrag for grundforbedringer nu har regeringen afskaffet fradraget fremadrettet man kan ikke længere klage over det der er alene nogle sager der ligger i en sagspukkel og dem har
meget opmærksom
de vilkår som borgerne har valgt at bruge rådgivning
hvornår har skatteministeriet fundet ud af at det her udviklede sig
er lidt svært at dokumentere bagefter men det må vi så finde ud af skatteministeren er jo også minister for et skattesystem der bærer på nogle helt grundlæggende principper og et af
er at der er symmetri i beskatningen altså hvis der er noget der er skattepligtigt for nogle
der fradragsret for andre og så vil jeg bare gerne høre hvorfor skatteministeren mener
er i orden at bryde med det princip når det gælder de her tredjemandstilskud for der er jo ikke fradragsret for den der yder dem men den der modtager dem
åbenbart for mange ligger et stykke tilbage så derfor lige lidt historieskrivning for der var faktisk ikke grænser for hvor store og milde gaver der ville vælte ud over danskerne hvis blot vi fik en ny regering
jeg tror at de fleste kan huske tolærerordning i skolerne færre børn i klasserne pensionstillægget skulle øges med fem tusind
alle overførselsindkomster skulle hæves med to tusind kr dagpengereformen skulle rulles tilbage efterlønsordningen skulle der ikke røres ved ulandsbistanden skulle hæves til en procent af bni og kommuner og regioner
havde udsigt til bugnende budgetter da vk regeringen
del af genopretningspakken lagde et loft over fradragsretten for faglige kontingenter på tre tusind kr
rødglødende i det glitrende valgpapir fair løsning
heller ikke nogen slinger i valsen denne stramning skulle rulles tilbage
til ni hundrede million kroner nu ved jeg godt at
indrømme at det var underfinansieret med et sted mellem to og tyve og ni og tredive milliard
det er måske den virkelighed der så også har ramt regeringen på det her område når man så rent undtagelsesvis forsøger at indfri et valgløfte
engang gøre det fuldstændigt for forhøjelsen af fradragsloftet beløber sig til to hundrede og fem og halvtreds million kroner i varig virkning og det er dog alligevel et stykke fra de ni hundrede million
som socialdemokratiet og sf lovede i sidste valgkamp men løftet var selvfølgelig også at afskaffe loftet og ikke bare at forhøje
må regeringen jo selv ligge og slås med
der altså i vores optik
vi altså også i al beskedenhed
for de mange danskere der hver dag går på arbejde med ingen eller kun meget beskeden gevinst ud af det
mærke at det gør en forskel at de hver dag går på arbejde det skal kunne mærkes på pengepungen
synes vi i venstre at det bedre skal kunne betale sig at arbejde vi synes ikke at det bedre skal kunne betale sig at være medlem af en dyr fagforening så vi bruger i stedet for pengene fra det her lovforslag
at det skulle rulles tilbage med det samme har vi ikke set noget
skattepolitik oven på den der er gældende i det øjeblik magten måtte skifte men jeg må bare sige at
jo er fair snak at man hellere vil prioritere at folk kan få et større fradrag for at være medlem af en dyr fagforening end at tage initiativer der skaber vækst og private arbejdspladser i danmark det er det vi
godt tænke mig at vide hvor mange arbejdspladser der kommer ud af det her forslag og hvilken gavnlig effekt det har på
jeg ved ikke om det er det her forslag der skal betragtes som noget der fremmer vækst og beskæftigelse vi
og så vælger man det her og jo så kan det
engang indfrier sine egne valgløfter men
astrid krag jo så selv stå ved og forklare
hvorfor dette løfte ej skulle tages
er så åbenbart blevet ansvarligt at gå længere i år
som gør at finansministeren nu mener at det er
og sikkert at bevæge sig tættere på grænsen faktisk helt ud
grænsen i forhold til hvad eu reglerne giver mulighed for når ministeren jo så rigtigt siger at
olieprisen er lavere end forudsat og hvis væksten bliver lavere end forudsat så er det bare vi er nogle der er temmelig optagede af hvad det så reelt betyder for når vi i dag kan konstatere at olieprisen
omkring otte og halvfjerds dollar per tønde og regeringen opererer med en pris på
derfor må finansministeren jo være i stand til at svare på det der er er spørgsmålet nemlig hvad der bliver af hul i finansloven hvis de forudsætninger som er lagt ind nemlig en hundrede og ti dollar
andre økonomer som har været ude og komme med estimater på det og jeg tror at finansministeren også har en regnemaskine eller to
jeg synes da det er relevant at få det at vide nu i dag i stedet for bare skubbe det til der kommer en økonomisk redegørelse engang i december for så er det måske for sent at nå at rette
hvis ministeren vil leve op til sit eget forsigtighedsprincip jeg
så den her øvelse med at fremrykke nogle penge som ellers skulle være kommet i statskassen senere
procent hvis vi så forholder os til vismændenes tal som jo i øvrigt opererer med en oliepris der minder meget om
ført en anden økonomisk politik havde det jo ikke været nødvendigt og det tror jeg såmænd også finansministeren er ganske godt klar over vi må
at olieprisen falder i forhold til det budgetterede for at sikre at
besøg af den tidligere klima og energiminister
finansministeren hvorfor det er realistisk at tro at olieprisen skal stige med omkring fyrre
er sådan set det der er er det centrale altså at der ligger nogle forudsætninger i finansloven som bare er langt fra virkeligheden
så ved jeg godt at finansministeren vil sige jo jo men der kommer en ny økonomisk redegørelse her engang i december
begynder det jo at gå rigtig stærkt i forhold til at finansloven skal vedtages og så er det måske lidt hastværk hvis regeringen så ikke kan få enderne til at nå sammen eller er det
til næste år det vil jo ikke være første gang at regeringen skubber finansieringen foran sig i forhold til hvad der skal udmøntes næste år
den finanslov der er undervejs er der
først skal kigges på efter sommerferien
belejligt og der er det altså bare
siden han præsenterede sit forslag nødt til at lave et indgreb der skulle sikre femten milliard kr
vi får jo ikke noget svar på hvad det er der gør at finansministeren har en forventning om at olieprisen skal stige med over fyrre procent fra niveauet i dag for at de forudsætninger som regeringen har lagt ind i finansloven næste år hænger sammen
her relativt snart og hvis olieprisen
finansministeren sidste år fremlagde en finanslov
det uklogt at gå helt til kanten men det mente finansministeren
i år derfor synes jeg bare at det er en meget ubekymret finansminister
men det kan selvfølgelig være at det er ubehageligt for finansministeren hvis han skulle forholde sig til det der var skønnet jeg må jo også bare konstatere at det de økonomiske vismænd lægger til grund
i oktober i regeringens eget lovkatalog og et af de forslag der ligger i lovkataloget er
man ikke har mulighed for på grund af finansloven på grund af at man ikke vil i karambolage med eus
jeg skal bare høre hvor er det i regeringens finanslov eller pensionspakkeinitiativ at der er sket et skred
vækstinitiativer regeringen kan prale af forskellige initiativer men det
men den nye aftale med enhedslisten og sf er klinisk renset for vækstinitiativer
finansministerens regering der har sagt vi ville egentlig gerne have lavet et initiativ
give et klart svar på om det er udtryk for at den finanspolitik som
lovprogram det er da en tilståelsessag så er man jo ikke bare gået til kanten
i økonomisk redegørelse der kommer i næste måned eller i løbet af finansåret vil finansministeren så tage initiativer til at sikre at underskuddet ikke stiger over de tre
formoder at det ikke bare er noget som energiministeren
fordi man siger til folketinget der desværre ikke er råd til den i forhold til at overholde eus normer
sandsynlighed det ville være helt grotesk hvis ikke det var tilfældet var indregnet
der blev fremlagt i august det kan man nu ikke gennemføre og så er det bare vi er nogle der siger okay er finansministeren så klar til at tage yderligere initiativer hvis det viser sig at forudsætningerne
at der er styr på det hele og samtidig meddeler man folketinget at
idé om at gennemføre en del af en energiaftale
finansministeren er ene om det så derfor må finansministeren jo kunne redegøre over for folketinget og jeg bærer over med
regeringens skøn og eus skøn og hvorfor er det så regeringen ikke vil gennemføre sin egen politik med henvisning til sine egne skøn i forhold til at undgå at komme i karambolage med
nærmere i øjeblikket og heldigvis og godt for det
lidet kønt ud for at sige det mildt men i stedet for at at vi her i dag skal stå og fælde dom over det på baggrund af avisartikler
steder for for venstre
er det afgørende at skatteyderne betaler den skat de skal hverken mere
der er i de senere år kommet
samarbejde i forhold til en styrket indsats mod skattely og skatteunddragelse for når vi ser på tallene herhjemme
er det måske tre fem milliard
der er i spil og vi skal selvfølgelig sikre os bedst muligt
den lovgivning vi har vedtaget her i folketinget heldigvis
det er vigtigt at hovedindsatsen sker globalt for ét land kan ikke løse de her problemer alene og derfor er vi i
der igennem de senere år er kommet i stribevis af initiativer fra g otte g tyve
og eu og vi begynder også at se de konkrete resultater resultater af den indsats alle taler om gensidig informationsudveksling som et af de allermest effektive værktøjer
at det var glædeligt at der var så mange partier bag
det noget overraskende for hvis jeg ser tilbage på hvad der skete
bekæmpe skattely der blev igangsat et projekt money transfer som
med henblik på at se om alt var foregået efter bogen eller om der var blevet snydt på vægten
er altså fundet så meget snyd på vægten at effekten af det projekt beløber sig til ekstra skatteindtægter
milliard kroner projektet er blevet videreført og der kommer fortsat penge i kassen vi har i danmark nok de skrappeste regler i verden i
det betyder at vi har skrappe regler for at sikre at virksomheder ikke kan handle med sig selv og via kunstige priser kan flytte overskud ud af landet og dermed undslå sig dansk beskatning
og vi vil gerne være med videre skatteministeren nævnte regeringens udspil her fra starten af november
sige at der er ganske mange fornuftige initiativer i det som ligger i forlængelse af hvad vi tidligere har været med til fra venstres side jeg skal ikke gå ned i dem alle sammen men sige at der er mange af dem som vi
ganske fornuftige vi må selvfølgelig komme ned i i detaljen for det
utilsigtede negative konsekvenser og det må vi
få belyst i de forhandlinger der kommer jeg må nævne et enkelt element som jeg allerede nu må sige
om at skattemyndighederne skal have mulighed for at se bort fra et bindende svar som myndigheden selv har givet til
borgeren får et bindende svar fra myndighederne men
efterfølgende fortryder myndighederne og så skal det bindende svar ikke længere være gældende det er klart at det er noget vi vil slå ned på i de drøftelser vi skal have fremadrettet
vi er store tilhængere af lavere skatter og afgifter men det skal altså være noget vi vedtager her i folketinget og ikke noget man selvbetjener sig til vi støtter at virksomhederne konkurrerer fair og lige med hinanden og det kræver altså at der ikke er nogen der undslår sig
så vi har været aktive i kampen mod skattely og det vil vi fortsat
jeg ved ikke om om det er det der har været meldingen i forhold til den afgørelse der så er truffet i region syddanmark den kender
et konkret forslag i forhold til at ændre den måde som reglerne er på og så må vi
forholde os til det jeg kan så forstå at det der ligger i det fra
skal overholde de regler der er og det betyder også at man ikke skal
føre penge ud og undslå sig dansk skat fordi man har fundet en en måde
som vi fra venstres side allerede har sagt at
betaler man den skat man skal i danmark og det er ikke fair over for de borgere og virksomheder der overholder reglerne at der er nogen der snyder på vægten og ikke bidrager det er både urimeligt over for ens medmennesker men det er også
da finansministeren så fremlagde regeringens finanslovsudspil i år ja så var der lagt op til et underskud på tre
der ville være uansvarligt sidste år var
der var også kritik fra mange økonomer
at det gik mere
det ville ende på et underskud
loftet på de tre procent
var påfaldende at man ikke var opmærksom på det halvanden måned tidligere
at lave den såkaldte pensionspakke
vi nu skal behandle en pensionspakke som fremrykker beskatningen af
at der sker en mulighed for at
mod at kapitalpensionerne så ikke beskattes når man tager dem ud når man går på pension det får man en lille rabat på
det har betydet at mange har fremrykket beskatningen og at der er kommet penge i statskassen
sikret at statsunderskuddet ikke har brudt med de tre procent
der lægges op til en rabat på to to en halv procent og det giver i alt et provenu
forgribe sig på de indtægter som ellers skulle være kommet i fremtiden og som ellers skulle have været med til at sikre at der var råd til finanslovene i årene fremover
havde regeringen valgt at føre en anderledes politik ja så var det måske ikke nødvendigt at havne i den her situation
regeringen ført en mere offensiv vækstdagsorden ja så kunne udsigterne for dansk økonomi og udsigterne til underskuddets størrelse på de offentlige finanser
ganske anderledes ud
men det er ikke situationen det er ikke de vilkår som vi står over for i danmark og man må sige at den
som regeringen lavede sammen med sf og enhedslisten
givetvis og med stor sandsynlighed været i en situation hvor dansk økonomi havde set mere robust ud
man kan selvfølgelig sige at det er en underlig form for zigzagkurs som regeringen fører
fik et nyk i vejret og det kan man
her er der da trods alt tale om at skatteborgerne får en lille rabat og det er med til at sikre at de
holder sig inden for rammerne og ud fra den begrundelse
passe på med at give gode ideer til den her regering
ratepensionsmidlerne som regeringen endnu ikke har kastet sig over og og dernæst er der vel kun guldreserverne
relativt voldsomt indgreb for at holde finansloven inden for rammerne det står jo noget i kontrast til at regeringen ellers taler om stemningsskifte og alt muligt andet når man er nødt til
brug flere penge det var evig og altid sangen hernede i folketingssalen jeg tror at statsministre og finansministre har stået og fået
blev minimalstaten indført med næste års finanslov den sociale massegrav var virkelighed og der var ikke flere penge tilbage til offentlig velfærd nu skal vi så
bare høre når regeringen taler om et forsigtighedsprincip mener ordføreren så at det er udtryk for
overholdelse af forsigtighedsprincippet at man er nødt til at gribe til indtægter der ellers ville være faldet
der er bare lang vej fra de flotte ord og til den virkelighed men det er jeg helt sikker på at
højt besungne forsigtighedsprincip fra regeringen er noget man taler om
lade sig gøre der var ikke udsigt til en løsning og derfor står vi nu med det her lovforslag hvor regeringen foreslår at ejendomsvurderingerne
skal suspenderes med yderligere
den seneste tid jo med al tydelighed har understreget at det er der usikkerhed om hvis det er regeringen
er det skuffende at der er gået endnu et år og vi ikke er kommet nærmere en løsning ekspertudvalgets anbefalinger til et nyt system er
ikke mere præcise end de gamle ekspertudvalgets anbefalinger
regeringen blankt afvist til gengæld
være på borgernes side og valgte
som rammer betydelig flere boligejere end det som regeringen lægger op til
jo så konstatere at det mener regeringen ikke er
og vi kan ikke forstå at
regeringen på den måde ikke forholder sig til den usikkerhed og utryghed der er mange steder ved at give en passende rabat når nu de vurderinger som regeringen sidste år sagde
bliver udskudt yderligere mindst to år muligvis i to tusind og sytten er der et nyt system vi mener at regeringen kunne gå mere offensivt til værks og sikre en større tryghed for boligejerne og det sker ikke med det her lovforslag og derfor kan venstre
fremstille i to tusind og elleve var
om hvorvidt der skulle ske en fastlåsning af
en skematisk fremskrivning så man ikke skulle bruge tid og kræfter på ejendomsvurderingen
et skattestop det var egentlig med udgangspunkt i den vurdering der lå på daværende tidspunkt og
og der må jeg sådan bare som almindelig forbrugeroplysning sige
var i hvert fald tanker som socialdemokratiet og sf på daværende tidspunkt
forslag er
stedet for at få repareret på de fejl der måtte være
hvad der har været af muligheder fra vores side jeg må sige at jeg synes at når der er
som rigsrevisionen har rejst så bør vi lægge en sikkerhedsbuffer ind til alle boligejere og derfor synes jeg det bør være en generel rabat som ikke kun dem der i dag betaler i forhold til den aktuelle
mere musik i at få rettet op på de fejl der måtte være i det gamle system i stedet for at etablere noget nyt det er der endnu større usikkerhed forbundet med og det er jo også det der ligger i at
regeringen heller ikke tør give et håndfast tilsagn på at der er et nyt system klar i totusinde
som engangsbeløb over en årrække og det kræver
ifølge lovforslaget at der skal findes varig finansiering for fem og fyrre million kroner så hvis man valgte at være på borgernes side og sagde at det
beløbet så blev dobbelt eller tre
vi altså om at der samtidig skal tilvejebringes finansiering ikke for fem og fyrre million kroner i varig finansiering men halvfems
jeg betragter som en overkommelig opgave
regeringen har jo ikke nogen formel finansiering i sit forslag der bliver finansieringen taget af de offentlige investeringer
hvis det var så åbenbart for socialdemokratiet i to tusind og elleve at
og sf for den sags skyld kunne stemme for et beslutningsforslag i folketingssalen som sagde at nu holder man fast i den ejendomsvurdering der lå to tusind og ni vurderingen og så ville
fremskrivning på baggrund af den konstaterede prisudvikling
man holdt fast i to tusind og ni vurderingen hvis to tusind og ni vurderingen var så skingrende vanvittig
det sådan er det altså ikke i min optik jeg laver
lave en aftale jeg laver en aftale for at lave en god aftale som jeg kan genkende mig
bygger på det gjorde vi klart sidste år regeringen har valgt at køre med mere af det samme så kan
finansieres jo jo men så må ministeren også bekræfte at der ikke er nogen finansiering i det forslag som regeringen
man tager dem af kassen og siger så at det er de
skal holde for men der er jo ikke et forslag
engang måske i to tusind og sytten kommer en vurdering der er lavere
man som boligejer automatisk for meget betalt ejendomsskat tilbage
til trods for at vi kan høre på den socialdemokratiske ordfører at problemerne jo har været
flere år tilbage jeg skal bare høre om ministeren
eller hvorfor ministeren har valgt en skæringsdato
lave noget der rammer få boligejere
over firs procent af boligejerne som ikke betaler skat efter den aktuelle vurdering hvis de er sat skævt i skat
den foreløbige afgørelse hos eu
provenuet mere end halveret
er beløbet endnu mindre jeg skal bare høre finansministerens svar på den oplysning der kom i mandags om at det her påvirker post danmark med halvfjerds million
om det så giver anledning til at finansministeren vil revurdere
fire hundrede million kroner det blev så ikke til noget hvad kom regeringen så med
alternativ finansiering jeg husker det ikke
man havde lidt mere luft i budgetterne men man brugte så flere penge end man
havde finansiering til og det betyder jo bare at så er den pukkel man skubber foran sig
det er det vi kunne se skete i to tusind og tretten og det er jo det vi frygter sker igen i to tusind og femten pengene kommer ikke ind men blandt andet på grund af den såkaldte pensionsfinte
kan det være at regeringen holder sig inden for loftet men man bruger flere penge
for underskudsgrænsen i eus stabilitets og vækstpagt i to tusind og femten se
regeringen kan ikke gennemføre det lovkatalog er oversendt til folketinget hvori forslaget
står der ikke noget om at det skal udskydes det kommer efterfølgende det vil sige at efter at regeringen har fremsat sin finanslov
det synes jeg da da i forhold til regeringens forsigtighedsprincip må siges at være en tilståelsessag jeg kan jo nu
forsigtighedsprincippet men det må vi jo så komme tilbage til men hvor sikker en hånd på rattet mener finansministeren
sit forslag til finanslov i august statsministeren præsenterer et lovkatalog og efterfølgende må regeringen bakke på sit eget forslag fordi der simpelt hen ikke er rum til at gennemføre det man havde planlagt fordi det vil
det er da en tilståelsessag regeringen har
sørget for at der er rum i regeringens eget finanslovsforslag til at gennemføre regeringens eget
besynderligt at for at overholde vækst og stabilitetspagtens krav er regeringen nødt til at skubbe nogle af sine egne udgiftskrævende forslag som jo var velkendte da man lagde finansloven
folketinget det er da en tilståelsessag at man så har brugt for mange penge på anden vis at man ikke har sørget for at der var rum til at gennemføre
at regeringen har råd til at gennemføre sit eget lovprogram men det er så finansministerens måde
danmark i konflikt med
det som finansministeren siger finansministeren siger jamen hvis bare vi holder os under de tre
forsigtighedsprincippet har vel ikke haft noget
forsigtighedsprincippet har vel haft noget at gøre med at man ikke ville afholde udgifter
og når det så kniber med at finde finansieringen
at vi ikke helt får de indtægter i kassen vi regnede med
kommer ind så gør det ikke noget at vi fastholder udgifterne til den supplerende grønne check
finansministeren for at vi har fået en nytolkning af forsigtighedsprincippet og
har regeringen selv oplyst at i årene frem mod to tusind og fem og tredive vil udgifterne stige markant og op til godt tre og halvtreds million
er meget flot af regeringen at man laver en aftale
støttede da begrænsningen i sin tid blev indført under den tidligere regering men nu
forslag på varigt halvfems million
almindelig råderumsfinansiering så der ligger simpelt hen nu igen som der så mange andre områder udgifter som der ikke er sikret varig finansiering til og
finansministeren vil sikkert håbe at det er ham der får udfordringen vi andre vil håbe at det er os der får ansvaret for at finde pengene men altså der er ikke taget initiativer til at sikre en varig finansiering af et udgiftskrævende forslag
i forhold til ministerens varme tale om forsigtighed og ansvarlighed man vedtager et lovforslag her i folketinget
så har forpligtet kommende folketingssamlinger
en lang række eksempler på at regningerne bare skubbes ud i fremtiden
at være ansvarlig lægger finansieringer ud i fremtiden som der ikke er
finansministeren siger det er klaret på den mellemfristede fremskrivning
fuld folkepension til flygtninge fortrænger
det er nødvendigt at vi understøtter
den udvikling for at sikre arbejdspladser og jo også arbejdspladser der i høj grad befinder sig uden for de
er ked af at
bare høre om jeg forstår skatteministeren korrekt
er styr på turisterhvervets konkurrencevilkår
yderligere alt er gjort
på det her forslag
er ingen tvivl om at dansk turisme
er en vigtig vækstmotor vækstmotor for danmark som kan trække nye arbejdspladser til og sikre øget omsætning rundtomkring i landet og der er altså brug for at
i høj grad konkurrerer med vores
et erhverv der omsætter for over syv og firs milliard
eksporten i danmark og det skaber ethundrede og toogtyvetusind arbejdspladser er
som nogle har sagt under debatten i dag er
ikke at vi så bare skal hvile på laurbærrene der er udfordringer i forhold til de energiafgifter turismeerhvervet
eksporterende erhverv har at det
der også står i forslaget at kigge på de afgifter som erhvervet møder vi nævner også problematikken
til grundskyldspromillen for de danske
hensigtsmæssigt at der er ulige vilkår i forhold til
vil vi være med til at kunne sænke omkostningsniveauet for danske campingpladser og det vil være med til at styrke deres konkurrenceevne i forhold til udlandet vi nævner også forslaget om forlystelsesparker
efterspurgt og det kan godt være at skatteministeren siger at
men hvis ikke vi tager initiativet hvis ikke vi gør noget ja så sker der jo i hvert fald slet ikke
jeg må jo selvfølgelig takke de partier der
det kunne jo være rart at have en endnu større pose penge som herre ole birk olesen
tingene skal jo også gå op i den sidste ende
også glad for meldingen fra fra sf som siger at der er sket meget så
var man så heller ikke villig til at støtte det
tage det der er sket i de seneste par dage når man ser på regeringens tilgang til turisterhvervet
bliver jeg jo noget trist for nu kan vi jo
naturstyrelsen under miljøministeriet mener det gode svar
at gøre danmark mere attraktiv som
nitten af de største naturseværdigheder vi har i danmark nogle seværdigheder
som det hedder på på moderne dansk nogle af de ting hvor vi har unikke ting at tilbyde som man kun kan se i danmark
har nogle danske mønter i lommen og
at bruge til at trække turisterne til
skatteministerens ressort men skatteministeren kan så i hvert fald skrive sig bag øret at
bør tage en snak med miljøministeren om det
som sagt sige tak for debatten jeg er glad for at
har gjort meget så der er ikke umiddelbart behov
rundtomkring i særlig i de dele af landet hvor udfordringerne i forhold til beskæftigelsen i
er klinisk renset for vækstinitiativer der er ikke ét initiativ der har til formål
er optaget af at sikre private arbejdspladser i danmark og der er boligjobordningen et effektivt instrument og jeg synes det er
høre en skatteminister sige at det kan man godt undvære
risiko for at miste deres job som følge af at boligjobordningen ikke vil videreføres hvis det står til regeringen men også til de familier der har stor gavn af at bruge ordningen til at få lidt ekstra hjælp i hverdagen der er gjort nok er det det
mest velstående der mest bruger den jeg
at fru lisbeth bech poulsen kan bekræfte at ud af de
der har benyttet ordningen er det trehundrede og titusind personer som har en indkomst op til trehundrede og halvtredstusind
har en indkomst på under trehundrede og
jagten på at genere otteogtredivetusind velstående danskere er det fint med sf at der så ryger trehundrede og titusind kroner i samme øjemed
en og tredive siders aftale
klargjort her i løbet af debatten at
isoleret set ikke kompenserede for bortfaldet af boligjobordningen
meget ærligt sagt og
rammer det jo fuldstændig ned i
jo så der fået syn for sagen for
en ordning som ifølge dansk byggeri sikrer fem tusind arbejdspladser hvis man tager finansministeriets tal fra sidste gang boligjobordningen blev forlænget lå det mellem
så om det skal være det ene eller det andet tal fred være med det men i tusindvis af arbejdspladser og dansk byggeri siger at det er fire hundrede lærlingepladser der
der blev sagt blandt andet fra den socialdemokratiske
nævnte det i løbet af debatten
sf som jo støttede boligjobordningen
i sit betænkningsbidrag da boligjobordningen blev indført
man blandt andet skrev derudover er det absolut tiltrængt at give børnefamilierne bedre muligheder for at få den travle hverdag til at hænge sammen med to job lukkedage i daginstitutionerne og forkortede åbningstider er en økonomisk håndsrækning til køb af huslige serviceydelser en stor hjælp
sf skrev i betænkningen tilbage i
aflaste familierne i en travl hverdag at
få købt lidt rengøringshjælp eller hjælp til at få slået græsplænen
der nu måtte være brug for i de små hjem men det er så åbenbart ikke rigtig vigtigt længere nu har man prioriteret anderledes men altså ikke noget til gavn for familierne så har
flere ordførere også talt om at det det her jo reelt ikke havde nogen betydning i forhold til det sorte arbejde og
være at man skulle være lidt mere grundig i forhold til den undersøgelse
første hele år hvor boligjobordningen var gældende og der er der altså nogle begrænsninger i
man sige at danmarks statistik vel ikke nødvendigvis at betragte som en direkte forlængelse af venstres
viser meningsmålinger altså altså at boligjobordningen har haft en stor effekt
sort arbejde hvor otte og tredive procent direkte siger ja jeg køber mindre sort arbejde så
betragtninger men jeg synes bare for at der ikke skal være nogen tvivl om det
femhundrede og fireoghalvtredstusind danskere der benyttede boligjobordningen
af dem tjente otteogtredivetusind mere end syvhundredetusind
tjente mellem femhundredetusind
omkring firehundrede og halvtredstusind af dem der benyttede boligjobordningen
at sige at det er en velhaverordning og det er
en ordning der vækker begejstring
hvor mange danskere der har benyttet den hvor mange af de børnefamilier
og gøre det lidt nemmere at være børnefamilie
der har haft gavn af ordningen som man nu mener
men jeg takker selvfølgelig for at
imødekommende end jeg måske havde forventet
at det bare er interessevaretagelse nu håber jeg også at det er understreget at det her jo
jobeffekt det har en effekt der gør sort arbejde hvidt
gøre hverdagen lettere for børnefamilierne
har liberal alliance jo tidligere støttet forslag om
indeholder absolut intet
som der blev sagt fra regeringspartiernes ordførere
der kompenserer for en afskaffelse af boligjobordningen det
pengene på øgede offentlige udgifter
men så klinger det bare hult i forhold til at der er en vækstudfordring i danmark vi står alle
økonomiske redegørelse som skal komme her i løbet af december måned hvor regeringen jo har bebudet at vækstudsigterne og vækstskønnet skal nedsættes
har indrømmet at væksten bliver nedjusteret
nye vækstinitiativer det er en tilståelsessag det er skidt for danmark men det er måske godt for
jeg tror at danskerne er mere optaget af at vi sørger for
gang i beskæftigelsen og tager initiativer der hjælper danmark i den rigtige retning og det ville en fortsættelse af boligjobordningen have betydet jeg glæder mig over de partier der støtter
op om ordningen og jeg glæder mig da over at fra nogle af dem jeg måske ikke forventede kom der trods alt nogle positive tilkendegivelser som i et beskedent omfang kan løfte humøret lidt og det skal man jo
få positionerne fuldstændig gjort klart
også står tydeligt for dem der har fulgt med
har valgt at lægge en afgift på i danmark som betyder at det der skal leveres
produceres i danmark men i stedet
produceret i vores nabolande vel at mærke på en måde som energi og klimamæssigt er mindre skånsom
er det ikke noget der får en skatteminister til at overveje har vi nu fundet de vises sten herhjemme har vi nu valgt at lave et afgiftssystem som sikrer vækst og beskæftigelse eller
om en afgift som skyder os selv i foden og som bare flytter produktionen
og arbejdspladserne ud af landet men reelt ikke gør noget fordi
sikre at det er bedre
fastholde boligjobordningen når vi ønsker at gøre noget for turismeerhvervet og når vi ønsker
det volder skatteministeren så store problemer
jeg synes at det er afgørende at vi gør noget og no
det for en gratis omgang og der ikke er nogen finansiering ja det
står jo så i skærende kontrast til at vi fra venstres side har