syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
på den anden måde men det har en meget stor negativ effekt for de lande der bliver snydt for skat typisk
pengene kommer fra lille søde danmark og derfor ikke bliver kontrolleret så meget som de burde
den sidste trafik har der været en del lys på over nogle år derfor forstår jeg ikke helt debatten om at det her skulle
der kommer et forslag nu men problemstillingen med gennemstrømning har vi kendt i
støtter lukning af skattehuller men det her er jo ikke et hul
sådan har det været i mange år er argumentet så det er da et fantastisk argument at fordi et hul har eksisteret i mange år så skal det blive ved med at være der jeg forstår det ikke
som i sin tid sagde at er der et hul i skatteloven så er det ikke et hul så
kan man undgå at betale skat så er det et hæderstegn og ikke et problem sådan ser nogle på det vi gør ikke
kunne suse gennem danmark uden beskatning og uden videre kontrol det gav nogle job for nogle advokatkontorer
vi havde så lempelig en lovgivning at man kunne udnytte danmark til at snyde i skat den form for lovgivning har vi stadig væk og noget af det lukker vi så i dag det synes jeg er meget vigtigt det er ikke mere end
var et stort internationalt firma der reklamerede for at danmark var et særlig godt land at bruge til at placere et holdingselskab i og som etablerede fem hundrede
i danmark over meget kort tid fordi det var sådan et rigtig godt sted at få pengene til at suse igennem så
op på og selv om nogle huller har eksisteret i mange år så er de stadig væk huller
den dag et hul blev opdaget
den dag det blev beskrevet i pressen at her var et hul gik der fem år
mener det er jo helt ekstremt så lang tid der går og
to tusind og seks gik der altså fem år med en venstreskatteminister
dem der har fået fradrag for pension i danmark
indeholdt åbenlyse skattehuller
bruges af dem der ønskede at undgå at betale skat som gjorde at vi blev snydt for en skat som vi burde have
nu lavet om og moderniseret i en stribe af dobbeltbeskatningsaftaler der er vedtaget her i folketinget
forskel der er mellem de tyske priser og de danske priser med afgifter og moms
nødt til at kigge på hvordan detailhandelens
notorisk er væsentlig meget dyrere i de danske butikker end de er
en dansk produceret øl sælges før afgifter og moms billigere i
tyskland end den sælges i danmark
fokusere på hvis man er meget bekymret over at folk kører
væsentlig dyrere end tilsvarende varer i andre eu lande ikke på grund af afgifter og moms men fordi
problemstillingen så synes vi det er et særskilt problem som der ikke tales så meget om
er forhindret i at føre den sundhedspolitik vi gerne vil
af priser fordi vi har grænsehandelsproblemet og hvorfor har vi det grænsehandelsproblem ja der er
har lov til at tage nogle varer med hjem
er blevet påduttet at man kan tage
næsten uanede mængder af varer med hjem det vil sige
til tyskland for at handle ind og så køre hjem
dårligt for detailhandelen i danmark
også dårligt for vores sundhed at vi ikke kan bruge
eu reglerne og de er jo hellige dem må man ikke snakke om men hvorfor skal det være sådan at det kan betale sig at køre flere hundrede kilometer for at handle ind hvorfor kan vi ikke have nogle enkle grænseregler
at man tager varer med hjem når man er ude at rejse ikke er noget problem men det
anden eu ideologi om at man skal kunne handle fuldstændig frit hen over grænserne
sat nogle grænser for hvad det er vi kan gøre for
har problemet med øldåserne
på øldåserne som vi har og man ikke kan komme
kan føre den miljøpolitik vi gerne vil
så det kunne man også godt lige fokusere på hvis man er så bekymret som man er men vi står selvfølgelig bag
ud over den umiddelbare følge af skaderne af ulykken kan risikere at
deres arbejde der skal vi lige gøre hinanden opmærksom på at vi stadig væk har et uløst problem her i folketinget selv om regeringen har sagt at den vil løse det
den ene eller den anden grund har været syg i en længere periode mister man sine dagpenge og dermed står man helt uden forsørgelse
rigtig grim sag sag hvor folk altså
ramt af en arbejdsulykke og så lidt over
forsørgelse så det er på mange forskellige niveauer en ganske alvorlig
noget ved derfor støtter vi selvfølgelig det her lovforslag det er ikke den store løsning på problemet
at gøre noget mere for arbejdsmiljøet men det er ikke der hvor vi
derfor har vi aftalt for længst med regeringen at der skal nedsættes et
med arbejdsmiljøet og belønne dem som gør noget godt for arbejdsmiljøet
der er vi lidt liberalt indstillede i vores økonomiske tankegang vi tror sådan set på at hvis arbejdsgivere der sviner med arbejdsmiljøet
økonomisk straf tager de sig sammen og får de modsat en belønning for at have et godt arbejdsmiljø er
i meget højere grad indstillet på at
form for indretning af det her vil vi meget gerne støtte
håber at der meget hurtigt findes en løsning med inddragelse af arbejdsmarkedets parter
får noget af den støtte
fået fordi man har sat skatten nederst skatten er sat ned men de
at landbruget får ekstremt meget støtte og det burde vi reducere
kunne give større støtte til velfærd
er en del af finanslovaftalen med enhedslisten vi vi støtter det fordi de penge der kommer ind på den
bliver brugt til fornuftige formål
bare nævne nogle af dem det helt aktuelle er de mange mennesker der står til at falde ud af dagpengesystemet fordi borgerligheden her i landet synes at dagpengeperioden skulle halveres
at genoptjene retten til dagpenge nogle af pengene bliver brugt
midlertidig løsning for nogle af de
første januar helt at miste deres forsørgelse fordi de ikke længere har ret til
et andet formål er den store indsats for unge og ældre arbejdsløse som har brug for uddannelse der bliver skabt beskæftigelse inden for det grønne område
med teknologisk udvikling men også igangsættelse af egentlige projekter inden for det grønne område herunder elektrificering af et stykke jernbane og sådan kunne jeg blive ved med at sige at
dem som i dag er så kritiske over for at man sparer på erhvervsstøtten
heller ikke ønsker at støtte de velfærdsformål som
bruges til for man skal jo huske at der er sammenhæng i tingene vil man forbedring
en ordning som de har i dag men da vi så fik set
var det et meget beskedent beløb der ville kom ind fra andelsselskaberne altså
som er langt de største nemlig det beskedne beløb på fyrre million kroner det
vi lidt overrasket over på den anden side fik vi at vide at nogle af de små andelsselskaber små andelsmejerier
berørt af den ændring der var forelagt og med de to ting stillet op
regeringen spurgte om vi ikke skulle udsætte det
vi ikke se er nogen ulykke
skulle de aflevere lidt af det guld de skovler hjem
med liberal alliance og om ikke de penge der i forvejen betales i afgift på det her område kunne finansiere lyngby radio
det her drejer sig også om at sørge for at man får nogle penge ind
alle de elementer sammen der er indeholdt her herunder den kompensation for sukkerafgiften som blev aftalt i
reelt tilskud fordi der ikke længere kompenseres
så vi har nu med to finanslove i streg været med til at
afsnit i den her lov som jeg synes er meget vigtigere end alle de andre og det er afsnittet om det
tilsyn med banker der er så store at man ikke kan lade dem vælte
alle partier i folketinget på nær enhedslisten stod bag
tyve milliard kr
blev reddet med skatteydernes hjælp
dele gevinsten med staten
forslag som man kender det fra sverige
stå i lovforslaget på trods af at
massiv opbakning i folketinget
at skatteyderne selvfølgelig skulle have andel i en gevinst hvis man gik ind og risikerede skatteydernes penge i bankvæsenet det blev altså bare fjernet
tocifret milliardbeløb og
om et tocifret milliardbeløb som han i dag ikke lige kan huske om han deltog i
sig selv mærkeligt at en finansminister ikke
hvordan kan to bankdirektører få sådan et møde en sen aften i modsætning til alle folketingets partier som var udenfor
få overbevist den daværende regering om at
have andel i en gevinst
et sikkerhedsnet ud under bankerne og dermed sikrede at ejerne ikke tabte
en gevinst det er jo lige præcis det der er kernen i det her lovforslag
at når banker er blevet så store at man ikke kan lade dem falde
en enorm trussel
ændrer kurs fordi de to bankdirektører siger at
ud i en dyb dyb krise
her ser vi jo lige præcis hvad det betyder at have sådan nogle mastodonter
har så stor magt i samfundsøkonomien
så må vi jo spørge om det at oprette et råd
holder øje med om der måske sker noget som kan gøre at de
ikke risikoen for at de kan gå rabundus
ødelæggende følger for det danske samfund derfor må
lovforslaget men vi anser det overhovedet ikke for at
alt for mange reklamer i i postkassen og derfor har vi
diskuteret hvordan vi yderligere kan fremme det miljømæssige aspekt i det ved at sige at
dem der har blomsten altså har et eu mærke om
også med en masse bidrag fra forskellige miljøorganisationer om ikke man kunne udvide miljøaspektet ved også at inddrage svanemærket og ved også at inddrage mærkningen
vil bare spørge ministeren om vi ikke her ved tredjebehandlingen kan være enige om at vi
prøver at se om ikke vi kan forstærke miljøelementet i den her lov herunder ved at inddrage andre
tvivl om at når der bliver en afgiftslettelse ved anvendelse af blomsten
flere trykkerier indrette sig på at de skal kunne levere den vare
præcis det vi vil prøve at undersøge nærmere
eu altså gang på gang forhindrer os i at gøre det vi gerne vil eller i hvert fald gør det mere besværligt at gøre det vi gerne vil
næh men det har altså været regeringens opfattelse at man ikke kunne få loven godkendt hvis de to ting var kommet med derfor skal der nu forhandles om hvordan man kan få nogle ting med som vi kan være sikre på
helt ærligt det her viser bare hvor tåbeligt det er når vi hver eneste gang vi vil lave en forbedring for miljøet her i landet skal ned at spørge i bruxelles om vi må
jeg taler jo med en stor eu tilhænger
det at man øger rabatten og samtidig
hæver afgiften for dem der ikke tager de miljøhensyn som vi
provenuproblem i det det er bare et spørgsmål om om vi må
ud på at finansiere en forbedring af den såkaldte grønne check det er ikke nogen stor forbedring men en lille forbedring som målrettet går til dem i samfundet der har
derfor synes vi faktisk det er en god afgift
omfanget af reklamer skulle falde dramatisk som følge af den her
i højere grad sørger for at alt det der produceres af reklamer bliver produceret på den mest miljørigtige måde
så vil vi anse det for at være en stor sejr
pengene et andet sted for eksempel ved at øge skatten i den finansielle sektor hvor vi mener der er meget oplagte muligheder for at skaffe finansiering hvis der skulle komme til at
her er taget et lille skridt og jeg er sikker på at de trykkerier der er indretter sig på at bruge blomsten og på den måde gøre det
det de gør i dag så der bliver en miljøeffekt lige med det samme og der vil så samtidig blive nogle penge til dem i samfundet der har allermindst
vil få lidt flere penge og det synes vi også er en rigtig god ting
energiforliget også godt for beskæftigelsen fordi der faktisk bliver skabt ganske mange arbejdspladser igennem energiforliget der vil jeg sige at det er vi glade for men vi synes også
der er mere at gøre for miljøet at komme endnu hurtigere frem til at
det har ikke kun noget med forsyningssikkerhed at gøre jævnfør den tidligere debat
også noget at gøre med hvordan vi sørger for at klodens
at gøre med hvordan vi får styrket den danske konkurrenceevne hvis der er nogle i tvivl om det lige præcis ved at være foregangsmænd på
omstilling til vedvarende energi
vi også med til at sikre nye virksomheder og nye arbejdspladser
særdeleshed brug for i en tid hvor vi hører at titusinder af mennesker står til at falde ud af dagpengesystemet fordi de ikke kan få det arbejde de gerne vil have så kommer de også til at miste deres dagpengeret
på området både for miljøet og for beskæftigelsen
støtter selvfølgelig det her forslag som vi har været med til at
en lang række bankøkonomer som vi ikke plejer at være
at arbejdsløsheden bliver ved med at være megahøj og ikke ser ud til at ville
virkeligheden er i stand til at gøre en mere aktiv finanspolitisk indsats for beskæftigelsen det vil sige
give kommunerne ret til at bruge de penge som de ikke brugte
kommunale anlægsloft altså give mulighed for investeringer og beskæftigelse i kommunerne
det er i overensstemmelse med eu reglerne hvorfor tøver regeringen så
mere beskæftigelsen ved bare at give kommunerne ret til
har ikke prøvet at få regeringen til at lave noget den er lodret imod
regeringen til at leve op til sit eget løfte om at ville investere sig ud af krisen
er så rigidt at regeringen holder fast i et budget der er vedtaget men ikke ser hvad der sker i virkeligheden
så kommer så tydeligt frem at man uden at overtræde
henstillingen er i stand til at øge beskæftigelsen hvorfor gør man
viser beregningerne uanset om det er fra anonyme kilder i kommissionen eller det er fra bankøkonomer
at der er luft til at gøre mere inden for cirka en procent i to tusind og tretten det er altså investeringer og drift for cirka femten milliard kr som der kunne åbnes for uden at
i strid med eu det forstår jeg ikke at regeringen ikke griber når man henviser til tillid på de finansielle markeder
jo bankøkonomer der siger at der er plads til at gøre noget mere altså dem som man siger man vil have tillid fra siger selv at de synes
skal gøres noget mere for beskæftigelsen
som vi har haft siden to tusind og otte
at når beskæftigelsen bliver ved med at være uændret
vi har en stigning i arbejdsløsheden
er forsvundet cirka tredivetusind stillinger
bliver tabt i form arbejdsløshedsdagpenge
manglende skattebetalinger derfor er det her der er sket med den offentlige sektors
det er gået sådan er selvfølgelig de generelle besparelser der
det sanktionssystem det straffesystem bødesystem som er blevet gennemført over for kommuner og regioner sådan at hvis de kommer til at overtræde
det gør jo og det er det velkendte
altså et mindreforbrug i forhold til det man faktisk mente
penge til og som der også var
det skyldes altså som sagt sanktionssystemet
budgettere på en måde så man også overholder budgettet
der kan vi sige at det lovforslag der ligger her er
så fuldstændig beskedne
man lapper på så vi stemmer ja til denne lille lap der giver kommunerne nogle lidt bedre muligheder for at bruge de penge
adgang til elforsyning
post alle mulige af den slags forskellige former for infrastruktur
vi bruger dagligt og tager som en selvfølge man kan sige at de løsninger gennem tiderne
og bredbånd dengang var det it
en lidt lavere hastighed end den vi kender i dag
i stedet for at fastholde den kollektive tilgang til at sikre alle
privatisere man privatiserede for eksempel teledanmark i dag tdc
ting der er sket i danmarks udvikling
man privatiserede selve rygraden i vores it net det der kunne gøre at alle
meget billig eventuelt gratis som vi har foreslået
for der var jo ikke nogen liberalisering af markedet selv om det var overskriften for det liberaliseringen var jo at man privatiserede monopolet og så skulle alle andre selskaber købe af monopolet for at kunne komme ind
vi på den måde fik en meget dårlig løsning set ud fra
tv signaler
hele den problemstilling vi sidder med i dag er altså i virkeligheden resultatet af en fejlagtig politik nemlig privatiseringen af
fra det offentliges side på samme måde som man
også på bredbåndsområdet sørger for at alle dele af landet er dækket
forhandlinger om et nyt teleforlig
at sikre kollektive løsninger og der må jeg sige at
her forslag om at give nogle få mennesker adgang til skattefradrag
nogen kollektiv løsning der er ikke nogen kontrol med om vi overhovedet sikrer at folk får adgang som vi synes til en god og billig og effektiv bredbåndsforbindelse så vi synes ikke pengene skal bruges på den her måde som er
selv bord men vi er absolut indstillet på at prøve at finde nogle løsninger
sørge for at man i alle dele af danmark
vi ikke kan anbefale at man går videre ad den vej skyldes det at vi som samfund har behov for at kunne stole på de regnskaber som bliver fremlagt jeg vil bare gøre opmærksom på at
samfundet jo har vedtaget at virksomheder også meget små og også helt nyetablerede virksomheder kan få lov til at administrere meget væsentlige offentlige midler
vi har givet virksomhederne ret til at opkræve personskat og beholde personskatten i en periode og der kan gå ganske lang tid inden man overhovedet opdager at for eksempel hverken moms
derfor er det vigtigt at vi kan regne med at man
vi ser jo faktisk allerede i dag meget store problemer
virksomhederne ikke indberetter korrekt
andre virksomheder skal jo kunne være sikre på at de når de går ind og kigger på en virksomheds regnskaber se det der nogenlunde dækker
investere i man kan godt give dem en varekredit
eller på anden måde
også af hensyn til andre virksomheder synes vi det er vigtigt at man ikke slækker for meget på regnskabs og
vi tager stilling til det
ministeren bebudede vil komme men umiddelbart
om de grønne regnskaber
der er to aspekter i det det ene aspekt er at
i og med at man har en pligt til at udarbejde et grønt regnskab
at vi som samfund kan bruge de regnskaber til at se hvor
det er der er brug for at gøre en ekstra indsats hvor er det der er problemer hvor er det man kan forbedre klimaet
eksempel regelændringer eller ved anden form for indsats så derfor synes vi absolut at man skal opretholde kravet om et grønt regnskab så vi kan
enkelte forordning
er godt eller om det er mere bureaukrati der er skidt
der foregår en hel del i europa der øger
for virksomhederne inden for kødindustrien fordi man kræver af kødindustrien at de i højere grad måler hvad det er de sælger
kød af forskellige typer sammen det er jo en
indgå i de her målinger over byrder
noget der er hestekød så er det hestekød og ikke noget der er blandet sammen medmindre der står at det er
omfanget af byrder på erhvervslivet og så skal vi alligevel sænke den samlede mængde af byrder
par andre eksempler på byrder som garanteret vil klikke ud som værende nogle som øger den samlede mængde af byrder
vi går for eksempel ind for at man pålægger virksomhederne at de skal tage flere praktikanter det er jo en byrde det er der ingen tvivl om
vi vil gerne have at man tager flere i fleksjob og flere langtidsledige
sådan er det ikke og der vil jeg sige til forslagsstillerne at jeg tror man kan finde et sted hvor byrdemængden er vokset eksplosivt og bliver ved med at eksplodere og det er de byrder der kommer fra bruxelles
jeg ikke imod internationalt samarbejde og internationalt samarbejde giver selvfølgelig byrder det giver sig selv men hvis man virkelig mener noget med det her og ikke ikke
en byrdereduktion der virkelig battede noget ude i virksomhederne statistik det gælder også eurostat som har et enormt system
det er enorme mængder af statistik der skal afleveres
et beslutningsforslag og så vil vi kigge meget positivt på
altså må vi have lov til at lægge lavere rammer for bonusordninger end det eu har vedtaget det vil være meget vigtigt for os når vi skal se
man altså enhedslisten har det jo som bekendt med eu på den måde at når der kommer noget fornuftigt fra eu støtter vi det og når der kommer noget skidt fra eu stemmer vi imod vi har aldrig nogen sinde haft en religiøs holdning
en salgskonsulent en salgsmedarbejder der oven i købet kan være sikker på at få fremgang i virksomheden hvis det lykkes at få rigtig mange lokket til
det burde strammes op på flere områder
støtter dem der har været fremme at sige at det
rådgiver inden for det her område kun kan bruges af uafhængige rådgivere fordi det at kalde en bankansat for rådgiver er stærkt
helt at fjerne ordet rådgiver
skal man om jeg så må sige kun arbejde for kunden og ikke samtidig arbejde for en anden virksomhed
også enige i at undtagelsesbestemmelserne er betænkelige
lige pludselig modtager rådgivning
en der ikke er anerkendt som uafhængig rådgiver der er nogle forslag fra forbrugerombudsmanden om
så vi har altså en hel del ting som vi har taget fra høringssvarene og som vi gerne vil
men vi synes godt det kan være lidt bedre
der er baggrunden for at have et selskab overhovedet vi har så hidtil sagt at
kreditorer men altså dette at man har et selskab der hæfter og
har en vis egenkapital blev jo fuldstændig udhulet med de forskellige lempelser der er lavet gennem årene
den ultimative lempelse at man bare skal have en
er altså at selskabsformen giver mulighed for at stifte gæld uden at ejeren
også fra venstres ordfører at der jo ikke er nogen der leverer varer til et selskab bare fordi der står
der kan nægte at levere varer
snart man har et selskab
man jo i stand til at opkræve skat hos de ansatte og beholde skatten i stedet for at sende den videre til
med moms når et selskab sælger varer opkræver det moms og den moms videresendes så efter nogle meget gunstige regler på et senere
det offentlige er jo tvangskreditor til selskaber og derfor er det i virkeligheden staten der typisk taber penge når der er selskaber som ikke kan honorere de krav der er fra kreditor
udvikling som altså er pågået i nogle år hvor sikkerheden for at der er penge i selskabet som optager kredit hos skattevæsenet tvangsmæssigt
fuldstændig enig i det er
bare at lempe regler for selskaber som jeg synes er unødvendige eller rettere sagt skadelige i forhold til at have en vis troværdighed omkring det
revisorer advokater
alle sammen advarer imod den her regel hvor man udhuler kapitalgrundlaget for selskaber så har jeg set det eneste argument der er for at gøre sådan her og det er
det kan jeg godt forstå men måske skulle man overveje hvordan vi kan undgå
selvfølgelig er der ting der skal i udbud det er ikke sådan at vi er fundamentalt imod udbud men hele filosofien om at alt bliver bedre bare det kommer i udbud og det bliver udsat for konkurrence
opgaver inden for
ja den er vi lodret imod privatisering er en dårlig ting som mindsker samfundets mulighed for at styre udviklingen
overlader mere og mere til markedskræfterne
i dag går mere og mere i retning af
det er enhedslisten fundamentalt imod og
hvor vi kan komme af sted med det
øgede muligheder for at dem der vil misbruge reglerne
af hænde når det er en udenlandsk baseret finansiel virksomhed der opererer i danmark nu nævnte jeg før at det jo kunne være fonde der er etableret i letland
er som sagt før ikke for at hænge de lande ud men det
kan godt være at der er langt fra deres virkelighed og deres mulighed
at man får myndighederne i et land
bare tage nordea altså landets næststørste og måske snart største bank den bliver kontrolleret af myndighederne i sverige og som den socialdemokratiske ordfører sagde
kommer ud i en stor krise hvad tænker de så mest på nordeas aktiviteter i sverige eller nordeas aktiviteter i danmark jeg er ikke spor i tvivl om hvordan man
vil agere uanset hvad der måtte stå i lovgivning og internationale regler tænker man nationalt
det er det bedste for danmark jeg har aldrig forstået at nordeas filialer i danmark ikke
underlagt det danske finanstilsyn
vi kan tage et andet eksempel danske bank og nu udtaler jeg mig uden
med til at gøre krisen i irland så meget desto større at danske bank ikke forvaltede deres filialer i irland
for at sige det mildt men kun tænkte
skidt for danmark det er jo grunden til at danske bank har haft de kolossale underskud som også
jeg vil bare sige til ministeren at
det er noget af det vi gerne vil have gravet i
er konsekvenserne af at fremme etableringen og driften af finansielle virksomheder på tværs af grænser herunder
tilbage til at sige at det der indebærer øget gennemsigtighed stærkere regler
godkendes af de danske myndigheder det er jeg ret sikker på er tilfældet men det ændrer ikke ved kontrollen med filialen i danmark og kontrollen med moderselskabets måde at agere på og om de er de rene spekulanter
de er nogle der prøver at lave noget samfundsnyttig virksomhed som jo godt kan ske også i den finansielle sektor
altså ikke tryg ved men vi borer videre i det for jeg synes at det er en alvorlig problemstilling og
så er mit spørgsmål om den der
for venstres vedkommende også gælder vedrørende velfærdsydelser
det kun er vedrørende erhvervslivet
lidt sværere at forstå hvad venstre mener når vi taler om brugerbetaling vedrørende velfærdsydelser
noget som rammer rigtig mange mennesker rigtig hårdt
tandlægebesøg som gør at mange
ikke har råd til at gå til tandlægen
venstre være med til at vi finder en måde at skattefinansiere
fra herre kim andersen som mente at enhedslisten skulle gå ind for større brugerbetaling til tandlægebesøg
jeg spurgte herre kim andersen om venstre går ind for
støtte mindre eller ingen brugerbetaling hos tandlægen eller om venstres modstand mod brugerbetaling kun gælder erhvervslivet
set det enkle spørgsmål jeg stillede i to omgange som jeg ikke fik noget svar på og derfor tolker jeg det sådan at det kun er vedrører erhvervslivet at venstre er så meget imod brugerbetaling selv når det er meget meget små
få sat det på plads hvis nogen skulle tro
enhedslisten går ind for fusionskontrol gerne skrappere end den der er men vi støtter og det gjorde vi også
fusionskontrol der er i dag og vi synes det er helt fint at virksomheder der ønsker
blev ansat af andre lande eller af et privat firma det må forsvaret da have et motiv til
jo kunne redegøre for altså hvad forsvarets motiv var
og hvordan synes ministeren det er gået altså vi vidste vi havde et ansvar når vi vidste at folks sikkerhed kom i stor fare når de skulle arbejde for danske soldater
så gået med at beskytte de tolke
altså det er jo derfor vi har problemet i dag nemlig at man hverken i ansættelsesvilkårene hos dem man lejede
eller på anden vis har taget højde for at der skulle være sikkerhed for tolkene så de ikke havnede i den situation som mange af dem nu er havnet i
private firmaer fik klare regler for hvordan de tolkes sikkerhed skulle varetages
lavede aftale med briterne før man lavede aftale med det amerikanske private selskab om hvordan sikkerheden for tolkene skulle varetages både når de var på operation og
tilbage i to tusind og syv at dem der arbejder for danmark kommer i en særlig farlig situation det jeg så spørger om og som jeg synes skal være udgangspunktet for en evaluering er
noget i den anledning outsourcede man det bare
det amerikanske firmas problem eller
sikre de tolkes sikkerhed også den dag de ikke længere
så er det jo udgangspunktet for evalueringen af hvordan
blev sendt i byen med en løgn om hvem det var der havde lækket oplysninger om at jægersoldaterne skulle sendes til irak
en hel stribe af misinformation løgn forkerte beskeder til offentligheden til folketinget
til at mene at der måske var grund til ikke bare
at lave noget om men måske også indholdsmæssigt og få
mennesker man tog til fange til tortur og løj om det man udleverede fanger til amerikanerne i afghanistan og løj om det man udleverede
var blevet oversat et eller andet sted ude i verden selv om det var forsvaret selv der havde gjort det man løj om at det var
om at jægersoldater skulle sendes til irak som vi ville få at vide var tophemmeligt
er da alt sammen sket mens venstre havde ministerposten
også partiet venstre kan indse at det er nødvendigt at gøre op med de strukturer og de ting der har været med til at føde en sådan lang perlerække
eller det er den gældende så vil det være muligt som minimum at opretholde gældende muligheder for aktindsigt på det her område som vi diskuterer i dag for eksempel ved at indsætte en paragraf om det i det her
retten til at få indsigt altså muligheden for med offentlighedsloven i hånden og ud fra det der i dag er gældende som minimum
en ret til indsigt selvfølgelig men vi tager det gerne i udvalget det sagde herre nikolaj villumsen også
at der kun er én administrativ klageinstans og ikke
se det fornuftige i at man bevarer lægmandssystemet sådan at
klage der samtidig med at man
der stadig væk et almindeligt domstolssystem efterfølgende
folk føler sig dårligt behandlet
administrative klageorganer så vi går positivt ind i udvalgsarbejdet der er sikkert nogle ting der skal laves om på eller overvejes jeg har ikke haft mulighed for at studere alt
bestemt indstillet på at debattere ændringer i det men hovedstrukturen i lovforslaget
betale gebyr hvorfor kan regeringen så ikke bare sige ja til at alle skal have den ret
det nemmeste ville jo være hvis man etablerede et system hvor alle bare havde ret til at have en gebyrfri konto kun til udbetaling af penge og ikke med adgang til for
jeg forstår simpelt hen ikke hvad det er regeringen har imod at sige selvfølgelig har folk ret til at have en gebyrfri konto
kontanthjælp eller hvad det måtte være
få konkretiseret hvordan får en borger der ikke har en konto i en bank
det havde vi indtil for få år siden
kunne få flyttet penge rundt og have penge stående og så videre få det de havde brug for så mere revolutionært er det heller ikke men det er rigtigt
går ind for at en fællesejet bank skal genetableres
tidligere men
spørgsmål går venstre ind for at alle der modtager pension eller kontanthjælp
pension eller kontanthjælp eller anden
at man skal kunne hæve sine penge kvit og frit
her er det jo altså sådan at man ikke kan få udbetalt sin pension det har staten
uden at have en bankkonto eller et andet sted hvor man kan få pengene jeg spørger bare helt enkelt citatet om at alle skal kunne hæve de penge de har ret til
at banken synes er rimelige men mit eget indtryk er at det
at kunden ser det på samme måde men bare det helt enkle spørgsmål skal man have ret til at få udbetalt pension kontanthjælp og andre ydelser fra det offentlige uden at betale for at få pengene
man skal have en konto hvor der er gebyr
dem der har allerfærrest penge skal betale for at få den
i modsætning til millionærerne som har så mange forretninger kørende
de rigeste slipper og at de fattigste
det forfølger vi nærmere i udvalgsarbejdet i forlængelse af
lagt mærke til og det synes jeg er rigtig godt
her i debatten har sagt at man skal have ret til at
kunne nationalbanken gøre det det synes jeg
gøre sådan at liberal alliances så ikke har samme synspunkt
være ufint at påstå at det kunne være på grund af en særlig forbindelse til en bestemt bank det tror
i liberal alliances holdning i den her sag
diskussionen hvor der er så mange der har sagt
godt med konkurrence mellem bankerne
være opmærksom på at her går konkurrencen jo ud på at undgå de her kunder altså de kunder der kun har brug for have en konto for at få deres penge
at kunne hæve dem men som ikke har noget lån
ikke køber aktier eller gør alt mulig andet
så konkurrencen er helt modsat af det der ligesom har lydt i debatten
sund konkurrence mellem bankerne her
der var en opgørelse i en avis om at det var ti banker der tilbød gebyrfri
hvis i skriver det så kommer alle jo rendende her og det har vi ikke lyst til
skal løses og den kan bestemt ikke løses bare ved at henvise til konkurrence mellem bankerne
til finansrådet finansrådet er dem der har
det er bare en brancheorganisation for bankerne som altid varetager danske banks og nordeas interesser slet ikke de andre bankers kun de to store bankers interesser
har lavet en henstilling det er jeg med på men der er jo stor forskel på en
derfor er det nødvendigt at pege på at
det så sikres at folk kan få deres penge udbetalt per check eller kontant
jeg har forstået at det med at få en check nu om dage ikke
at man stadig væk kan gå ind i nogle butikker og skrive på bagsiden
i kontanter er der nogle der
en af de ting vi støtter er at lade kommunerne udbetale pengene kontant så er vi fri for alt det her
de har brug for og har har lyst til
her forslag er at man skal have ret til
få udbetalt sine penge uden gebyr lad mig så sige at selvfølgelig ligger der også i det her at vi meget gerne vil have en samfundsejet bank af en eller anden art det er
vi går og skjuler vores hensigter og mål
at bankernes gebyrpolitik
er danske bank vel den sidste af de store banker der har indført gebyrer
så fuldstændig klodsede i deres kommunikation at alle troede at det var noget nyt de
det er nærmest modsat men det er
finansielle markeder og det andet er at skaffe et provenu til statskassen op til krisen i to tusind og otte var det jo spekulationen på de finansielle markeder der i virkeligheden
frygtelig galt man lavede nogle bobler der var mange forskellige bobler men en af dem var bare ganske almindelig
at tingene faldt sammen med store alvorlige
de finansielle transaktioner i verden er oppe på samme niveau som de var
at halvdelen af de
prisen til at falde og køber sekundet efter for
computerne de siger i usa
det er jo bare spekulanter der slås med hinanden for at få
en lille gevinst men bare få den så mange gange at det kan blive til
belgien tyskland estland grækenland spanien frankrig italien østrig portugal slovenien og slovakiet der støtter at man skal indføre en sådan afgift her så hurtigt som overhovedet muligt
og som først vil være med til at lave sådan
når den fjerneste ø i atlanterhavet
er både dumt i forhold til at begrænse spekulation og dumt i forhold til at sikre et provenu til statskassen og derfor ministeren er det stadig væk regeringens holdning at være så negativ over for hurtigst muligt at
forslag der ligger fra europa kommissionen
bliver sagt at det her skader virksomheders mulighed for at rejse kapital så står der som jeg har læst det
nye forslag at nyudstedelse af aktier med henblik på at rejse kapital ikke omfattes af transaktionsskatten når der siges at det her
jeg forstået at obligationer fra private husholdninger når de nyudstedes ikke omfattes af transaktionsskatten
altså i det hele taget
på er ren spekulation jeg indrømmer gerne at dem der køber og sælger en aktie som er gammel kommer til at betale nul
procent i afgift altså ikke nyudstedelse og ikke spekulation men bare almindelig formuepleje som det vist hedder på det
de mister nul
det kan ikke være ret meget mere end banken i forvejen tager
fritaget eller i hvert fald bliver ramt meget meget
har man lavet det lidt om også fordi man har sagt at det er udstedelseslandet
man siger at det
den økonomiske vækst man siger i det sidste vi har fået at det er nul
kender min holdning holdning til den der slags regnestykker som de laver ovre i finansministeriet det er ikke nogle jeg tager pokkers alvorligt
hvordan man regner den slags ting ud og det gør det
i adskillige forhandlinger med regeringen
på regnestykket jeg forstår simpelt hen ikke den tale jeg lige har hørt fra ministeren
eller vende den gode stemning
når en ikke særlig venstreorienteret
merkel i tyskland
godt være at de ikke selv tror på at det nogen sinde kommer men så kunne vi jo hjælpe dem med at få det til at komme
hvert fald ikke på at tyskerne er dummere til at regne end de er herovre i den røde bygning eller ovre på det andet hjørne eller lidt længere nede ad gaden så så mon ikke
gøre uden at økonomien bryder fuldstændig
det på den måde at man siger at der kommer store indtægter fra samtlige lande i eu
danmark kommer jo til at betale jeg har stillet et spørgsmål
danske finansielle virksomheder danske kunder der køber og sælger værdipapirer
kommer jo til at betale den her skat men det er kun de lande der er med i ordningen der får provenuet eller en andel af provenuet og
altså vi kunne komme langt i en finanslovsforhandling for
til vedtagelse regeringen skal arbejde for en skat på finansielle transaktioner omfattende flest mulige lande herunder støtte det initiativ der
en ordning her i fællesskab det er noget andet og så må de lande finde ud af
for at præcisere at enhedslisten ikke har skiftet holdning til eus ret til at udskrive skat eller ikke udskrive
venstre har lagt sig til højre for merkel det er jo alligevel imponerende men det kan jeg så høre
voksede jo voldsomt da al handel foregik herinde lige på den anden side
jeg spørger om hvad skulle skaden være ved at
der arbejdes jo på det for fuld kraft nede i eu problemet er bare at danmark har den holdning at vi ikke er med
at lave den og
vi går konstruktivt ind i det arbejde
at få indført en skat der omfatter så mange lande som overhovedet muligt
sagt at sådan skal det se ud
positivt hvis danmark var land nummer tolv i eu der sagde vi arbejder for det her og jeg forstår
at nogle spekulanter kunne finde ud af at rejse til udlandet
ikke bare sige hej hej så slipper vi for jeres ødelæggende virksomhed for det er jo det vi har set op til to tusind og otte
jeg vil bare sige igen at påstanden om at det her skulle ramme almindelige mennesker intet
sig for første er skatten så lille at hvis man bare handler så ligger vi nede i nærheden af hvad bankerne i forvejen tager i alt for høje gebyrer må jeg så indrømme men hvis det er sådan at man holder sig til
bare at handle når det er fornuftigt fordi man gerne vil sælge en aktie eller købe en ny
problem for almindelige mennesker det rammer kun spekulationer
godt lige tænke mig at få en kommentar hvor rammer det her
godt gøre sig lidt umage med at kigge på hvad der er kommet af nyere bidrag til at forklare hvad det er kommissionen foreslår og hvad de elleve lande
der snakker man ikke om tab af økonomisk vækst der taler man om øget økonomisk vækst hvis man bruger pengene fornuftigt
også to tusind og halvtreds så jeg synes bare man skal lade være med at bruge forældede argumenter
bare sige at
jeg husker lige nu har realkreditinstitutterne en bidragsprocent på nul
en gang sammenlignet med at realkreditinstitutterne hæver nul
over tredive år det er jo ligegyldigt og derfor er der ikke nogen mennesker der overhovedet tager skade af det her andet end
forstå hvad det er der gør at man ikke melder sig i kredsen af de lande der arbejder på det det
og som så holder sig uden for et arbejde som hvis man vil
der med realkreditrådet at hvis de er så bekymrede
de bare sætte deres bidragsprocent en anelse ned så er det problem jo løst men det
de jo ikke de sætter bidragsprocenten op alt det de kan komme af sted med uanset hensyn til boligejerne men er det ikke korrekt at det her vil komme til at
til hvordan man kan regulere det lidt men vi er enige om at der er en regning og så kan det være at saxo bank ikke vil sende den til
den måde overhovedet
jeg sige at der er ikke en eneste virksomhedsejer der tænker på
at udstede aktier sammenlignet med hvad de ellers skal bruge af penge på at etablere en en virksomhed
har intet på sig hvad angår husejerne
end det der kan komme på tale her
dårlige argumenter imod den her skat og
hvordan sorterer vi spekulanter
almindelige mennesker der laver en fornuftig investering
i den reale økonomi men spekulanten vil tænke sig godt om når man altså handler en aktie hvert toogtyvende sekund
cirka halvdelen af alle handler i danmark og to tredjedele
foregår computerstyret
tænke sig godt om så spekulanten vil tænke sig godt om almindelige mennesker vil bare gøre det der er fornuftigt så lad dem sortere sig selv det synes jeg da er et godt tilbud
jeg ikke forstå at man på den måde forholder sig negativt over for noget der kan give danske virksomheder herunder danske finansielle virksomheder
andre virksomheder en udgift men at staten ved at stå uden for
provenuet det synes jeg er et spørgsmål som vi bliver nødt til at dyrke lidt mere
det da uklogt at sige farvel til måske syv milliard kr
ministeren og regeringen har sagt vi skal finde nogle robuste løsninger det vil jeg tage som et tilsagn som vi kan
finde nogle robuste løsninger på de problemer
har været rejst kritik af over for
og jeg mener også at den redegørelse der kommer
skal danne grundlag for en debat her i folketinget
redegørelse og det er baggrunden for at vi kan støtte det
der er fremsat af regeringen jeg vil også sige til den debat der har været
på trods af den domskommentar vi
spørge ind til det jeg synes da virkelig der er grundlag for at stille spørgsmål til
hvis man mener der er tale om en ændret praksis
spørg ind til det få folk til at kigge på det det har jeg ikke noget imod og det synes jeg vil være helt
så mener jeg i øvrigt der er flere eksempler på at vi skal vurdere
for rigide jeg har siddet i skatteråd i en periode og var der med til at træffe nogle beslutninger som jeg mener simpelt hen lå ud over kanten
jeg mente var rimeligt fordi folk havde haft en meget kortvarig arbejdsindsats mens de var i danmark og så straks blev dømt fuldt skattepligtige jeg synes det er lovgivningen vi skal kigge på det kan godt være at den er god nok det ved jeg ikke
til sidst sige at jeg mener det er en uskik hvis konkrete skattesager sættes til debat her i folketinget
overlades til skat til ankenævn til landsskatteretten og til domstolene og ikke til politisk
jeg anbefalede allerede i min ordførertale at man skal spørge ind til
der står i den her domskommentar er der ikke er sket en praksisændring eller man har en anden opfattelse og eventuelt få nogle til at kigge på det og se
er en holdbar vurdering der er lagt her
det er vigtigt at hvis der er lavet en praktisændring uden
jeg har ikke taget stilling til om jeg skal stille spørgsmål til den
da sige at dem der er fuldt overbevist om at der er sket en praksisændring
der er rejst i flere sager ikke kun den sag der har været meget fremme i debatten i dag
ser vi frem til og vi skal bestemt være meget aktive i den forbindelse og som sagt kan det også godt være at vi vil stille spørgsmål
domskommentaren men med
skal offentliggøre afgørelser fra skat
siger hov her er sket noget og så meddeler man det anonymt i form af en praksisændring det går vi ind for men vi går ikke ind for at
der ikke var en praksisændring men man kan måske i den borgerlige lejr spørge den tidligere venstreskatteminister som var skatteminister på det tidspunkt da det her skete om skatteministeren
mente der skete en praksisændring det ville da være oplysende
der var en praksisændring som man undlod at
i poker ligger en djævel
drevet ud i stor social katastrofe
end det sker i dag med en politimæssig indsats det er vi helt
at der kan være brug for at kigge på nogle af reglerne som måske er for stramme i forhold til at gøre disse legale pokerturneringer hvor der
at de måske kan få lov til at udfolde sig noget mere det hørte jeg også ministeren sige at der var nogle regler der man hele tiden ville følge
hvad der måske er af begrænsninger som er for stramme i forhold til at kunne udvikle pokerturneringer inden for
så de også på den måde er et alternativ til de ulovlige pokerklubber så
er meget detaljeret hvad det er man synes der skal ske men vi synes bestemt man skal kigge på om der er nogle regler
grøn beskæftigelse det er vi helt enige i vi har bare oplevet nogle gange at
regeringen har afvist vores forslag på det område med henvisning til at eu har nogle krav
så sket det at at eu har sagt at danmark har råd og plads til
i går vismændene sige at danmark
at gøre meget mere for beskæftigelsen
borgmestre til enhedslisten
der siger at der godt kan gøres noget mere for beskæftigelsen
vismændene taler om måske at sætte gang for tolv milliard kroner
ikke forstå at regeringen ikke straks siger vi tager positivt imod de nye åbninger der er kommet i forhold til
økonomiske råderum for at få skabt noget beskæftigelse
det er et af de afgørende spørgsmål vi har problemet er jo bare at der ikke rigtig sker noget på det område altså selv om der
vi se af de prognoser der ligger fra regeringen og af de prognoser som de økonomiske vismænd fremlagde i går
de stramme krav til dansk økonomi de har haft tidligere
vi har set at vismændene direkte anbefaler at man bruger tolv milliard
at sætte gang i økonomien det får mig til at stille spørgsmålet hvad tænker sf
prøver at tage nogle nye initiativer der for alvor kan give de arbejdsløse det de allerhelst vil have
det er en kan man bruge op mod tolv milliard kroner
vismændene derudover læg mærke til det derudover at kan man i
synes de at man skal gøre det men det er en helt klar anbefaling og vi der deltog i mødet med vismændene i går kan alle sammen
der både er råd til og brug for at gøre noget mere for beskæftigelsen for eksempel
den debat der har været derfor vil jeg bare spørge om ikke det er korrekt
med at være høj arbejdsløshed
lav udvikling i beskæftigelsen
skal gældsætte os for at gøre noget det synes jeg ikke nødvendigvis er korrekt
jeg mener godt at gøre andre ting
andet konkrete spørgsmål kan vi ikke bare lade kommuner og regioner bruge de penge de har
vi både få velfærd og beskæftigelse uden
behandling hvor det kun var liberal alliance der har deres særlige forhold til banker som ikke syntes
at kunne få udbetalt sine penge gebyrfrit fra det offentlige hvis det er pension kontanthjælp eller hvad det måtte være alle andre partier udtalte sig positivt om at selvfølgelig skulle man kunne få sine ting udbetalt
må også sige at sådan skal det være
skal man selvfølgelig kunne få adgang til sine penge uden at skulle betale for det
giver sig selv og det giver jo sig selv i en situation hvor vi ved
millionæren der har masser af forretninger kørende med sin bank uden videre bare kan få sine penge udbetalt uden gebyrer og
derfor har svært ved at få deres penge udbetalt fordi vi jo også har besluttet her i folketinget at alle for at få penge fra det offentlige skal have en nemkonto så spurgte vi jo til det med det her forslag
kan få adgang til deres penge uden at betale gebyrer ministeren var meget klar i sine svar
kunne få sine penge udbetalt uden gebyrer
fleste partier alle på nær et udtalte
støtte til ministerens udtalelse
så det er altså heller ikke en rettighed
det sidste er en ventekonto
man vente på at få dem taget ud på en check
man har en konto så vi har altså cirka ethundredetusind betalinger om året som ender på en ventekonto hvor folk ikke har mulighed for at få pengene uden at have en konto
det her er selvfølgelig affødt af at danske bank men det gælder jo
tager gebyrer for at have en konto
pension eller deres kontanthjælp det der undrer mig er så
så må vi jo sørge for at det er en ret for alle når nu
der ikke er nogen der har lyst til at kommentere
selskaberne det er jo særlig de store der får gavn af det dem der tjener penge
i sagens natur kun dem der får gavn af en skattelettelse så det er at tage fra velfærden
give til dem der tjener penge
selskaberne det er ikke overraskende det er bare fint at få det illustreret
går ud på fordi man ikke ved hvordan loftet er sammensat
ikke er en oversigt over hvilke konti der er omfattet af hvilket loft herunder ikke
delloft for driftsudgifter delloft for indkomstoverførsler og udgifter uden for loft
procent er den overordnede målsætning
ikke kan vide hvordan det så virker på indkomstoverførsler hvordan det virker i forhold til drift
siden da er der sket det at
strukturelt underskud der er
gang i beskæftigelsen det er et synspunkt som vismændene har bakket op om
tidligere finansministre i socialdemokratiet har bakket op om som vi kan se at en stribe økonomer har bakket
fagbevægelsen bakker op om gør det ikke indtryk
relativt stort pres for at man skal
for at sikre mere beskæftigelse og at det er i modstrid med
har sagt at der med den nye linje der er kommet fra eu
beregningsteknisk det må man gerne
gammelt eu krav til dansk økonomi i
over en meget bred kam at der både inden for eus regler
i forhold til samfundets økonomi og i forhold til beskæftigelsen er både brug for og plads til at gøre noget for at øge beskæftigelsen
stort set alle sammen om to tusind og tretten fordi danmark skal ud af eu henstillingen
vi siger to tusind og tretten og så er vi ude af eu henstillingen men når vi kommer til to tusind og fjorten som vi skal forhandle finanslov
er der et ret entydigt billede i retning af at lande som danmark og andre der har råd til det plads til det
stramme finanserne i en periode hvor der er brug for at sætte gang
derfor dette lidt mere fredsommelige spørgsmål
understøtte de krav der er fra økonomer fagbevægelse borgmestre i virkeligheden fra hele samfundet
økonomien og dermed også med til at skade beskæftigelsen den vækstplan der er lavet
af håndværkerfradraget men ellers er der negativ
derfor jeg mener at der er lidt modsætning mellem gerne
noget for beskæftigelsen og så tilslutte sig
der behandles i dag men jeg
skiftende regeringer har haft svært ved at styre de offentlige udgifter
set ikke problemet i dag problemet i dag er at kommunerne sparer
at kommunerne ikke kommer i nærheden af det som de faktisk får lov til at bruge der er sparet milliarder af kroner ude i kommunerne der er fyret tredivetusind ansatte i den offentlige sektor
med at man ikke kan styre økonomien i det offentlige den bliver overstyret forstået på den måde at man har fået budgetterne skruet så langt ned
man have sagt ok det er da en problemstilling vi kan debattere men i dag har det
noget at gøre med virkelighedens verden her er det jo ikke problemer med at styre de offentlige udgifter her er det
at nogle partier ønsker at sænke ambitionen for hvordan vi kan udvikle velfærden
ned på nul
alle og enhver ved er for lidt til at
alle indtil for nylig det gælder venstre det gælder
vækstprocenter som dem der nu er lagt op til også med budgetloven loven om udgiftslofter ikke ville være nok til at kunne sikre en udvikling af velfærden svarende til det behov