syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
til at høringsfristen på seks måneder kan fraviges i ikke nærmere definerede tilfælde alternativet mener at disse elementer skævvrider forslaget og undergraver de demokratiske processer men vi
hvor pengene skal skaffes fra jeg vil sige at vores tilgang til det her
er nogle bundne opgaver den ene af dem som ministeren selv nævner
så mit spørgsmål til
lader alle de arealer komme
så ender vi på de her halvfjerds million kr som måske kan blive til hundrede million
vi jo ned i størrelsesordenen syv ti
hundrede procent af alle § tre arealer med det her og derfor bliver forslaget jo ikke så dyrt som som angivet af
ordføreren om ikke det netop kunne være en idé at kigge på de her fossilafgifter altså rabatten
afgifter på diesel sammenlignet med alle andres afgifter på diesel det er vel rimeligt at man har
når det her forslag er vigtigt
forbindelse med landbrugspakken
af gødningen der når derud
bliver tilbageholdt i i den nære natur
finde løsninger på med et forslag som det her det er altså halvfjerds
kvælstof
fosfor der giver problemer i
vi kommet med det her forslag som altså handler om at
kan skrues ned for forbruget i de områder der har allermest brug for at der bliver skruet ned for forbruget
bruges et økonomisk virkemiddel til
vil jeg sige som jeg også har sagt i debatten
har nogle bundne opgaver vi skal løse
tilbagegangen i biodiversiteten
vendt til en fremgang og vi har muligvis som følge af landbrugspakken nogle
finansieringen har vi drøftet vi har selv fra
i dag foreslået at man kigger på støtten til fossil energi som
vi har også lige vendt det her med
der er nogle helt andre ting som man skal kigge på i
det vi kommer med her er et beslutningsforslag som så mange andre og ja vi har fået en indikation ved at spørge ministeren om størrelsesordenen
beregning af hvad det her forslag vil koste hvis vi får en beregning af hvad det vil koste så vil vi
forvalter af sådan nogle arealer der ligger tæt på
i det her tilfælde har vi et beslutningsforslag hvor man
statens ejendomsret til de sidste
vi ikke ikke se formålet med det fordi
og og ikke nogen egentlig grund til at
borgernes adgang til naturen at kunne bo på den her type af campingpladser
der har været mange eksempler på sager der er trukket ud og som er blevet behandlet sådan lidt
ministerens indtryk at der er sket
kan jo fornemme at der ikke er opbakning til forslaget men jeg har
hørt at der er stor interesse for
kigge på om der er et problem
den rapport som vi især bygger vores forslag på
fra to tusind og elleve og vi hører fra ministeren at der rent faktisk skulle være sket nogle ting at der er noget på vej vi har hørt om et kursus som
mig til i udvalgsarbejdet at kunne dykke ned i nogle af de ting og
hvordan de her initiativer virker vi skal have kortlagt problemet
i hvor høj grad vores forslag kan løse problemet eller
og jeg hører også sf sige at vi skal kigge på sammenhængen til kommunernes håndhævelse af de her her sager
jeg skal bare kort meddele vores indstilling alternativet finder det positivt at forslaget gennemfører regelforenklinger om
implementerer gældende direktiver på en enkel måde
pso afgiften og så videre og det selv om parisaftalen jo tydeligt siger
ingen ny politik må lægges frem som trækker i den forkerte retning
lande skal ned på nul forbrug af fossile brændsler måske allerede i
tredive hvis vi skal have en chance for
i forhold til konsekvenserne for parisaftalens mål og de sytten nye verdensmål
jeg ved hvad de fleste oppositionspartier vil gøre for at få fart i omstillingen jeg har også en nogenlunde idé om hvad de resterende partier vil men jeg aner
hvordan regeringen vil sikre
at vi når målet ministeren og regeringen taler ofte om grøn realisme
sende to hundrede millioner mennesker på flugt
og halvtreds
vil store dele af mellemøsten være ubeboelige af hede
være livsfarligt at være udendørs hvis vi ikke vil se massive klimaflygtningestrømme i fremtiden skal der for alvor sættes ind nu af de sidste seksten måneder har samtlige sat nye varmerekorder og koncentrationen af
jeg møder forbavsende ofte klimaskeptikere og til dem vil
lad os se på de to muligheder der er hvis nu jeg får ret og der reelt er en klimakrise men vi ikke gør noget så risikerer vi faktisk at skabe et ragnarok for vores
løse jeg ved godt hvad jeg foretrækker danmark spiller en afgørende rolle i den globale omstilling til vedvarende
som vi har gjort det før at det er det der skaber job
det er det der kan skabe velfærd verden har brug for et eksempel på en seriøs bæredygtig omstilling med en grundlæggende revolution af måden vi organiserer os på første skridt mod dette er en oversættelse af parisaftalen til dansk politik
skal vi justere vores politik så den respekterer
en gradersmålsætningen den justering glæder jeg mig rigtig meget til at komme i gang med
tjekkiet så jeg vil
i mine øjne en ret dårlig stil at man starter med at bryde parisaftalens princip om
back altså at man ikke må sætte initiativer i gang der går den forkerte vej har regeringen nye tiltag i ærmet der kan kompensere for den
tilsluttet sig det initiativ der hedder mission innovation erklæringen som handler om at fordoble forskningsbudgettet over fem år og det burde jo i mine øjne betyde en fordobling af
skåret ned til nu tre og tres million
modsatte vej når vi taler om mål bruger ministeren meget krudt på at tale om de mål som vi har fået udstukket
og hvor længe vi kan vente med at begynde at indfri dem ministeren siger at energikommissionen kommer med sine anbefalinger i forhold til
tænker ministeren så at man straks herefter vil gå i gang med at planlægge de virkemidler der skal lede os til målopfyldelsen
og hvorfor regner ministeren med at målene ændres
ikke er ambitiøse nok klimavidenskaben fortæller os at den rige del af verden skal være langt mere ambitiøs og gå efter højere mål fordi det jo er os her i den rige del af verden der har de høje
til at gå foran og reducere mest vi får formentlig behov for langt mere ambitiøse mål på alle planer og derfor også behov for at komme i gang med indsatserne så hurtigt som
det bliver jo dyrere jo længere vi venter
i stedet for at gå i gang med det samme
arbejdspladser der fortsætter over i næste anlægsprojekt fordi vi jo altså frem til i hvert fald
og halvtreds skal bygge rigtig mange vindmøller om året i alternativet kan vi godt lide pso ordningen den er skruet sammen så vi tager fra den sorte energi og giver til den grønne
vil jeg som flere af de tidligere ordførere appellere til at vi nu får den afgifts og tilskudsanalyse som har været år undervejs det skylder vi aktørerne på energimarkedet det skylder vi hele ombygningen af
at vi tager klimakrisen og parisaftalen yderst alvorligt
aftalen er fantastisk fordi målene er ambitiøse
er den nye rettesnor for alt hvad vi gør frem til
som ministeren svarede på
kommer ned på otte og tredive procent eller forventer man det kommer ned på to og tredive
eller bliver det måske højere det er jo vigtigt for at vide om det kan betale sig at gå i gang
vi kan få et langt lavere tal og hvis ikke
og det er ikke fordi jeg selv ved særlig meget om hestehold det er simpelt hen fordi der er en række høringssvar som samstemmende giver
synes velbegrundede og det giver umiddelbart en mere nuanceret lovgivning det
en mindskning af dyrevelfærden i forhold til den oprindelige lov
vi skal stille højere krav her læner jeg mig altså op ad konstruktive bekymringer og ændringsforslag fra høringsparterne især det dyreetiske råd
det vigtige i at hestene skal have mulighed for at være
syv dage om ugen og ikke bare fem
vi mener også at uddannelseskravet der fremhæves blandt langt de fleste høringssvar
og essentielt at få med i en revision af loven om hold af heste da et sådant krav vil kunne forbedre dyrevelfærden væsentligt
hesten er et flokdyr
tage tre år og en masse statistik for at finde ud af er en god idé at heste skal være flere sammen så
en markant forbedring af lovforslaget hvis
det jeg undrer mig bare over den her lille ting
det står til med om heste står alene eller ikke står alene
er argumentet argumentet burde vel være om det er naturligt for en hest at stå
som jeg forstår sagkundskaben i høringssvarene har man et meget godt billede af at at heste har brug for mindst ét andet dyr gerne en artsfælle men
jeg bliver lige nødt til at tage fat i det når
en organisation som danmarks naturfredningsforening klager over stort set alt jeg har selv tidligere været ansat der og jeg kender statistikken indefra de klager over en
tre procent af afgørelserne
hvornår der er begået en fejl
tilladelse eller
professionel tilgang til hvornår noget er på den anden side og så er
og det er også grunden til at man ikke vinder dem alle sammen for
jeg synes bare det er rigtig vigtigt at vi
og det er jo ikke enkeltpersoner der kan det og det er heller ikke virksomheder der kan det det kan almennyttige organisationer og derfor er det jo utrolig vigtigt for demokratiet at vi har den slags
at det er dem der klager der ligesom har håndsret over en sag men sagen er jo den at vi
offentlige myndigheder som skal forvalte den her lovgivning og de træffer nogle beslutninger så det er altså
så er det heldigvis sådan og det er en meget vigtig instans i vores demokrati
den her sag hvis man har en interesse i den det er lidt forskelligt beskrevet i lovgivningen hvornår man har
man kan i hvert fald altid have en privat interesse hvis
for eksempel er noget der vedrører ens grund hus eller
så er der nogle organisationer der har en særlig ret til at klage og det
en række mennesker der går sammen og danner nogle foreninger med særlige interesseområder for eksempel dansk ornitologisk forening der interesserer sig for fugle eller
danmarks naturfredningsforening som gerne vil have
de foreninger giver man så en særlig mulighed for at klage
alternativet er som udgangspunkt imod det her forslag og det er der flere grunde til
så en sammenlægning af tingene
ikke nogen sikkerhed for at vi får noget der
det som er den primære grund til at vi ikke kan gå ind for det her lovforslag er jo at man sætter gebyret
taget en forkert beslutning der ikke lever op til reglerne i loven
et spørgsmål om om kommunen har taget en beslutning den gerne må tage og hvis man vil gå ind og stikke en en pegefinger i luften
skal man altså have ni hundrede kroner op af lommen hvis man er en organisation eller virksomhed
er i forvejen et højt gebyr
det er den demokratiske ret
den her barriere så vi foreslår hvis vi skal gå ind i det her og være positive
helt ned på hundrede kroner for private og tre hundrede
organisationer og virksomheder det bør være ens for alle områder i dag er der jo ikke klagegebyr
det her klagegebyr det er noget man gør specifikt for natur og miljøområdet
havde jeg ikke lige tænkt at jeg skulle men det vil jeg
have flere sagkyndige medlemmer ind to på
her meget brede områder kan blive for snævert både habilitetsmæssigt
der meget store komplekse fagområder der
to suppleanter det er i øvrigt også noget landbrug fødevarer
så synes vi også at der mangler nogle emner miljøskade fredning og genteknologi er nævnt
så synes vi også som enhedslisten fremhæver det at de nuværende syv læge medlemmer er
der er jo en meget central demokratisk diskussion
skal have en ret som gør at enhver borger kan sige hov den der beslutning ser ikke ud til at være ordentlig er der nogle med en større indsigt der lige kan
og klager over alting ikke de professionelle organisationer men måske nogle borgere rundtomkring det kommer der
altså at man siger at enhver borger har ret til at klage men når man har klaget fem gange på en år
burde man jo også sætte gebyrer på de sagsområder landbrug og fødevarer hvor der i dag ikke er gebyrer
det er fornuftigt at få færre klager som ikke giver mening altså fra
men det giver jo ikke mening at hæmme
kan det være begrænset hvor langt
noget af det overskud der er på at styrke tilsynet men det kræver selvfølgelig at man strikker forslaget lidt anderledes sammen
det som både df og nu også enhedslisten har nævnt
er noget vi har overvejet det uhensigtsmæssige i
at få kigget på den problemstilling ved lejlighed
forenkles og strømlines
de virkemidler som ligger i det til at skabe den her bedre proces flere af høringssvarene udtrykker bekymring om
er intet belæg for at sige at det vil medføre mindre utilfredshed utilfredshed og og færre klager med med det der lægges op til her i forslaget tværtimod er der belæg for at jo bedre de berørte grundejere bliver inddraget tidligt i processen jo nemmere er
at tage hensyn til deres forslag og indvendinger det øger chancen for at projektet senere vil blive vedtaget uden væsentlige klager og forsinkelser det er noget som
præciserer med henvisning til undersøgelser de har foretaget på det her område at udskyde borgerinddragelsen til et senere tidspunkt hvilket er et af de
i alternativet ønsker vi at styrke borgerinddragelsen og derfor
vi ikke støtte forslaget som
men vi er selvfølgelig indstillet på at tage en debat om det i udvalgsarbejdet lovforslaget vil desuden indskrænke høringsperioden til fire uger hvor der normalt er otte
det er der også en bekymring for hos flere af høringsparterne teknologirådet og andre organisationer fire uger er en meget kort periode for berørte parter til at sætte sig ind i
forholde sig til dem på en kvalificeret måde lovforslaget lægger også op til at kommuner kan vælge at bidrage i deres egenskab af offentlig myndighed ud over at bidrage som grundejere eller lignende
denne bestemmelse om kommunal finansiering ud over nytteprincippet mener kommunernes landsforening er uhensigtsmæssig da det åbner for urealistiske forventninger til
skatteborgerne skal finansiere for de respektive grundlejere kl mener altså at det er helt afgørende at alle bidrag skal begrundes inden for nytteprincippet og det mener vi også er en vigtig pointe som vi lægger os op ad
vil justeringerne i lovforslaget betyde at kommunalbestyrelsen selv kan fastsætte høringsperioden
her foreslår dn at den reelt bør være otte uger og minimum fastsættes
men ser gerne på forbedringer og muligheden for at
man udskyder og forlænger overgangsordninger
ny lovgivning alvorligt og rettet
en lang årrække til at omstille sig til de nye regler
men men jeg lytter til det som det som kommer fra de forskellige kompetente høringsorganer her og og der er flere parter der udtrykker bekymring for dyrevelfærden
men også fordi vi synes det er et usundt princip at blive ved med at forlænge overgangsordninger her er der jo ikke bare tale om at man giver en år eller højst to år længere der er
at vi kan støtte forslaget
andre ordførere også har fremhævet nemlig at man kan opnå nogle af de samme ting ved at regne el
systemet på en langt mere udvidet måde end vi gør i dag
som flere af høringsparterne fremhæver
vi kan altså støtte forslaget men mener at der fremadrettet er behov for også
hvordan vi får mere el ind i systemet til også at opfylde
flere klager over denne meget korte frist
mellem forsynings og besparelsessiden hvis en dansk virksomhed klager over ordningen til eus konkurrencemyndigheder
ikke kun er reduktioner der skal være større men også indsatsen det der hedder the effort det er parisaftalens artikel tredje
at danmark allerede før pso afgiftens endelige udfasning kan tvinges til at støtte grønne projekter i udlandet og det ændrer finanslovsløsningen som bekendt ikke noget på
det er jo helt fair hvis det er grunden men jeg synes det er grænsende til manipulation når vi
mange måneder har fået at vide af regeringen
afskaffelse er en bunden opgave der sikrer den grønne omstilling
at sikre stabile rammer for den grønne omstilling vi mener at de der forbruger mest skal betale mest vi mener at elforbrug skal erstatte fossilt
og ikke blot øges generelt med denne ordning vil
overvejende fossile kilder derfor kan vi ikke støtte en afskaffelse
og at erhvervslivet der gerne vil investere i det her derfor kan blive
jeg så meget desto mere bekymret og jeg vil næsten sige forfærdet da jeg så regeringen begynde at
hen ikke forstå hvorfor vi nu skulle til at
de helt grundlæggende elementer ud som kunne sikre den her grønne omstilling derfor er vi
positive over for l en og halvfems som vi behandler her
det så er sagt har jeg nogle kommentarer
jeg oplever at lovforslaget består af syv elementer nogle af dem har jeg kommentarer til den første er
positive over for at man
i vores øjne burde man rykke den grænse der tales om fra otte
alternativets
man oplever møller som noget der er fjernt
men vi synes sådan set det er fint at man får den her indsigelsesret især fordi den jo også i teksten er balanceret med
det klima og miljømæssige
henblik på at nedbringe afhængigheden af fossile brændstoffer og den slags så der er en balance i det man kan have en lokal debat
med de nuværende møller og udbud der gennemføres her
behov for at tage nogle store skridt i retning af
udvidelse af køberetsordningen er vi
set også positive over for vi synes at så mange danskere som muligt skal have mulighed for at investere
fra kysten vi mener det skal ud til tolv km men vi vil godt bemærke hertil
bør de i vores øjne stå tæt på andre tekniske anlæg så vidt det overhovedet
på den måde får vi en mindre belastning af de frie kystlandskaber som vi jo har mange steder langs vores
vi er med på og som skal til for at vi
ordningerne til at fungere
nogle anderledes kriterier man vil lægge til grund for vurderingen af vandløb
kort varsel men nu skal have den mandag morgen
udemokratisk det er simpelt hen ikke til at håndtere
har mulighed for at spørge uvildige
det er noget der er på plussiden eller minussiden nogle af kriterierne virker som om
blevet lidt forbedret nogle er kommet til dem har vi ikke set før for eksempel vil jeg fremhæve at
kan det tages ud at beskyttelsen
vi har faktisk en okkerlov som handler om at man skal undgå okkerudledning okker er noget der kommer når man dræner så man burde jo
sige at hvis et vandløb er okkerbelastet må vi se på om vi skal fjerne nogle dræn
men det kan jeg ikke nå at få undersøgt
er blevet en meget udemokratisk proces
at spørge om det ikke er muligt at få
og prøvet at spørge til hvad grunden
første marts at gøre dit og dat eller den slags men der er ikke nogen
vi får ikke anden grund end at de gerne vil i gang med den lovgivning som som er på vej så jeg synes det er
der er ingen tvivl om at vi fortsat vil
i gang
at ringe så
det som jeg jævnlig kalder robin hood ordningen som
kan kaldes fordi den netop gør det som jeg synes er rigtig klogt den introducerer en rigtig god mekanisme der handler om at tage penge fra det vi ikke vil have og flytte
sådan at vi får en mekanisme
derfor er jeg rigtig ked af at vi i dag afskaffer den her måde at finansiere den grønne omstilling på
rigtig dårlig idé at afskaffe den måde og den har i øvrigt en række problemer først og fremmest giver den anledning til en forhøjet
og det er et stort problem
andre ting som ser ud til at blive noget rigtig bøvl den ene er at
spørgsmålstegn ved det der sættes i stedet for den måde man vil finansiere det
omstillingen af vedvarende energi er ved årlige
er det måske i virkeligheden også en ordning som er på kant med statsstøttereglerne i eu det er der flere der har stillet spørgsmål
og det bliver vi nødt til at dykke ned i desuden har vi for nylig hørt at eus vinterpakke som indeholder en masse
det vil sige vi kunne være på forkant med det som måske alligevel kommer
endelig vil jeg sige og det er måske
har gjort det til en ekstra problematisk sag
psoen er blevet gennemført med en konsekvent
i strid strid med traktaten den er blevet italesat som at det er en bunden opgave at afskaffe ordningen
justeret sådan at den vil komme til at fungere og det er der i hvert fald tre fire måder man kan gøre det på og den ene af dem lader altså til
hvis det står til vinterpakken derfor
og det synes jeg man skulle genoverveje før man stemmer nej
fordelt ud over tyve år det synes jeg jo er en ret vigtig oplysning
nu og og til næste år vi snakker om at over de næste tyve år vil de her fem hundrede
ministeren lige bekræfte det så vil jeg også lige nævne at ministeren jo taler fremad vi kan godt finde
jeg har hørt ministeren sige at det der kommer frem til
tres ordningen er fyldt op og
og det er jo også derfor at vi i alternativet ikke kan stemme for det her ændringsforslag
skal have en meget større solcelleudbygning
radikale venstres ordfører om at man kunne opnå halvanden gange
solceller for samme pris hvis man laver en udbudsordning
men jeg hører bare ikke
ministeren og forligskredsen komme med nogen forslag der kan sikre os
andet i den størrelsesorden vi snakker stadig noget i retning af tyve
derfor kan vi ikke stemme for ændringsforslaget
vi stemmer for lovforslaget som helhed
fordi det danner grundlag for de vindmølleparker som jo er endnu større i den her sammenhæng
givet en udfasning af tyvetusind brændeovne spørgsmålet er om den mekanisme er nok
dem der kommer til er selvfølgelig nok nogle af dem der ikke er helt så slemme
ottehundredetusind ovne
skal der alligevel en del år til før vi er færdige med at komme af med den her samfundsomkostning
som vi kunne spare og ikke mindst
menneskeliv så jeg vil høre om
de løsninger som fremlægges af nogle af nogle miljøorganisationerne og som har været oppe at vende
sidst da man snakkede forsyningssikkerhedsafgift
at man sætter en varmemåler på selve ovnen
er jo en måde at regulere på adressen på i stedet for at få alt det her morads som der
kunne regulere det ret præcist og man vil for eksempel også kunne give rabat
dermed sige har du en svanemærket ovn og den
fritaget for afgiften fordi de store problemer er
i tæt bebyggede områder hvor der er mange brændeovne typisk i byzone og
hvordan ser ministeren på den type løsning
vi bliver langt bedre til at
specielt når vi har den rolle som en stor søfartsnation og et moderne velfungerende samfund som vores
virkelig kunne gå foran i verden
hvor mærsk gjort noget andet
udflage skibe og på den måde ligesom omgå det som er intentionen
støtter vi også enhedslistens intention
et ændringsforslag det vil vi meget gerne kigge
men altså som udgangspunkt støtter vi forslaget om at
foreningerne mener at det er en kortsigtet og udemokratisk måde at arbejde med en kompleks naturressource
de er forundrede over at miljø og fødevareministeriet betragter havet som en slags ingenmandsland hvor alle kan bygge uden landskabsæstetiske og kvalitative overvejelser
har også en kommentar som vi synes er yderst relevant de skriver
udvidelse af havbrugsproduktionen i danmark er en dårlig ide
synes at man i udvalgsarbejdet bør kigge lidt på hele konceptet
typisk giver anledning til et forbrug på to en halv gange
altså at man ved at opdyrke rovfisk også bidrager til overfiskningen og og det man måske skulle gå efter mere strategisk var at kigge på at opdyrke
det ville have mange fordele og det vil vi gerne arbejde videre med i udvalgsarbejdet
kommer fra danmarks naturfredningsforening danske farvande er naturgivent sårbare overfor for mange næringsstoffer og stadigt langt fra at opfylde deres målsætninger om god økologisk tilstand
ideen om fuld kompensation for udledte næringsstoffer er ikke pt en dokumenteret og afprøvet mulighed i fuld pålidelig drift delvis kompensation som lovforslaget omtaler betyder naturligvis merudledning og
en forringelse i vandmiljøet som vandrammedirektivet ikke
der er kastet mange penge efter de her kompenserende løsninger senest
som resulterede i at man med en rapport kunne vise at de
at der måtte være en fejl og derfor
vil jeg også i udvalgsarbejdet komme
der er godkendt med vilkår om kompenserende marine virkemidler efter regler udstedt i medfør af § fem og tredive stykke tre væsentlig forurening eller risiko for væsentlig forurening kan tilsynsmyndigheden meddele påbud om at
og det synes jeg er mærkeligt
men for eksempel er der jo også som dn også fremhæver havbrug som også taber store mængder iltforbrugende organisk stof og
er medicin og hjælpestoffer og de indgår slet ikke i kompensationen så ændringsforslaget
fra min side vil være at vi ændrer det sidste
væsentlig forurening eller risiko for væsentlig forurening kan tilsynsmyndigheden meddele påbud om at nedbringe den pågældende
fordi der kommer japanske arbejdere hertil og trækker rognen ud og tager den med tilbage
der jo står at hvis der er en væsentlig forurening eller risiko for dette kan tilsynsmyndigheden meddele påbud om at nedbringe næringsstofbelastningen men det kan
enkelte havbrug vi nu har hvad nu hvis det er medicin eller hjælpestoffer der skaber en ekstra forurening
en kæmpe omvæltning af en lovgivning
det her jo faktisk er igennem på meget kort tid
parterne derude har forhandlet om det her i
jeg som medlem af folketinget og de få mennesker jeg har til at hjælpe mig
et meget højt pres for at forstå alle de aspekter der er i den her lovgivning og forholde os begavet til hvad det så vil betyde for det der betyder noget for os især natur og miljø
især når man har med så mange forskellige lovtekster at gøre og især også når man har med noget hvor man ligesom kaster det hele op i luften med henblik på at lade det falde ned på en ny måde
regeringen gør det her jeg har endnu ikke fået
reguleringen af stald og anlæg fra arealerne
økologisk landsforening jo siger
så meget mening på et økologisk landbrug hvor man netop søger at have lokale cyklusser for både sine næringsstoffer
som ikke skiller tingene ad og da
ligger alternativet på sinde at vi omlægger til hundrede procent økologisk produktion i løbet af fire og tyve år fra nu
grundlæggende en dårlig idé når jeg så samtidig læser
høringssvarene fra fra nogle af dem der er dybt inde i sagerne kan jeg se at
er i strid med vvm direktivet fordi der ikke skal laves en konkret vurdering af
nævner at forslaget ikke lægger op til
der er en betydelig slækkelse
emissionen af ammoniak og det vil sige at emissioner i form af støj og lugt og transportarbejde
landskabelige værdier og natur og friluftsliv
i den her sammenhæng så
ændre så meget på tingene uden at der lader til at være helt styr på miljø
cyklus lokalt som blandt andet handler om næringsstoffer og og i det hele taget jordforbedring og hvis man
vil det være noget helt andet end man har brug for i et økologisk landbrug
to ting der gør at det ikke ligner noget som
som er enkle og letforståelige men som giver en høj natur
jeg bor der desværre ikke for det har jeg ikke råd til
glædes jeg over de store ubrudte stræk af kystlinje med vild dynamisk natur der udfolder sig uden for mange forstyrrelser derfor er det sindssyg vigtigt for os i alternativet at vi
sammenhængende natur
er noget af det man kunne arbejde med i stedet for
som netop peger på at når turisterne kommer til de danske kyster
går efter det er naturen langs kysterne som er det store trækplaster men de undrer sig over at kystbyerne er nedslidte at man ikke har gjort mere ved dem at man ikke har fået bilerne ud af bykernerne
det synes jeg netop er pointen jeg vil gerne snakke om hvad vi skulle gøre i stedet for for vi skal have udvikling ude langs de danske kyster men den udvikling skal tage udgangspunkt i de byer som er der i
planlov vi har i dag giver masser af muligheder for at man kan udbygge
udvikle det lokale både i forhold til turisme og
og erhverv og det kan man sagtens gøre med udgangspunkt i de kystbyer vi har
de mindre byer og de større byer og det gælder også
det er jo et grundprincip der ligger i strandbeskyttelsen og i hele planlovstilgangen i dag
åbne landskaber for sig
er behov for det men udvide ind i landet
med dispensationer som gør det muligt at lave mange af de her ting men det er også en vurdering hver eneste gang om det her går for vidt eller om det ikke går for vidt og ofte vil der kunne gives tilladelse til mindre udvidelser men man sætter
som ligger helt nede i strandkanten eller tæt på og det er det som vi gerne vil bibeholde
kloakering hvis det ikke er der i forvejen man skal give adgang til affaldshåndteringen og så videre og så videre og det opgraderer det jo til en langt mere
del i landskabet end hvis det er en lille bygning som ikke har været brugt til noget det er derfor
godt være man kunne håndtere den slags dispensationer mere lokalt det vil jeg måske synes var
men problemet er hvis vi også snakker om de
hvor investorer kommer og siger
farlige udvikling hvor der pludselig bygges frit
så senere bliver udvidet med det næste niveau af frit ud langs kysten fordi bygninger pludselig må have en længere afstand til hinanden
der vil vi gerne holde fast i at man samler bebyggelse omkring de byer og
aktiviteter der i forvejen er og søger
netop første skridt i en udvikling som vi nødig ser hvor de frie kyststrækninger bliver kortere og kortere og mere og
mere forstyrret af tekniske anlæg så vi vi ønsker at
nogle overordnede principper for det og de bliver i øjeblikket
bliver drøftet her i dag men jeg ville bare spørge ministeren om ikke
at der jo hvert år kører over hundrede millioner med s tog i en samlet distance på
trehundrede og halvtredstusind rejser med s tog
at vejtransporten især med selvkørende biler kommer til at koble ind på det her net
være ærgerligt hvis man nedgraderer hele sporvejsnettet sådan at vi ender med også at skulle tage de lange stræk
på amager i nærheden af området hvor flere hundrede mennesker var mødt op jeg blev meget klogere den dag og det jeg synes er spændende og
være med til at bevare det her helt specielle stykke natur med fem tusind år gammel strandeng men jeg hørte faktisk også på det her borgermøde flere bud på hvordan man kunne få en win win situation
blevet en ikke super velfungerende bydel
få en langt bedre integreret bydel omkring motorvejen i ørestaden samtidig med at man skånede arealet her
antal boliger vi i forvejen havde tænkt os men vi placerer det et bedre sted til fordel
naturen og for ørestadens funktion og struktur så vil ministeren ikke
finde ud af om ikke vi kunne flytte det lille areal til et andet lille areal i cirka samme størrelsesorden eller hvad der nu er af muligheder vi vil gerne se på mange forskellige muligheder jeg har før fremhævet det
søger at integrere alle de her
det er jo helt stationsnært lige op
byggefelter inden for ørestadens allerede eksisterende områder det skulle gøre ørestaden til en bedre by at være i og det er jo et af problemerne i ørestaden
at skyde det tyve år ud i tiden og og bygge til den tid
udsigt til den tid og
der kommer noget i vejen som de ikke havde i går og som nu pludselig står foran
vi hører fra folk der bor i ørestaden og bruger ørestaden
de uderum der er der er forblæste de er for store de duer ikke som byrum det er jo derfor at de her arkitekter er gået ind og lavet en løsning hvor man integrerer
det er jo det som jeg synes er det geniale ved den her løsning kan ordføreren ikke se at der kunne være
og skaber en bedre ørestad
ud og med dem skulle man så finansiere metroen som i øvrigt blev tre gange så dyr
det er vores hovedstad det er et helt unikt stykke natur
som den her sag handler om er at
hen er blevet klogere undervejs den beslutning der blev taget for fem og tyve år siden
kvart århundrede siden det er meget rimeligt
jo altså er her vi har den helt specielle natur
hvad kunne man ellers gøre bytte nogle arealer bytte nogle fredninger og hvad der ellers skal til og så få bygget noget og så er det jo at jeg flere gange har fremhævet et projekt som rent faktisk samtidig ville gøre ørestaden omkring fields
endnu bedre win win
på noget andet men men her er altså faktisk en løsning
engang behøver at give køb på noget andet natur
samtidig kan skabe en bedre ørestad det
været meget polemik om derude så jeg tænker at
men overordnet set er
efter min overbevisning som regel bør klare lokalt men undervejs
gik det op for mig hvad sagen handlede om
den her folketingsbeslutning fra
og hvordan udviklingen skulle være på amager for at støtte op om den her finansiering og der er man altså siden hen blevet
man har fundet frem til at det lille stykke natur som man har lagt ind som en reservation og som derfor ikke er fredet
særlig naturinteresse
natur som rækker fem tusind år tilbage
derfor er der selvfølgelig nogle der har kæmpet kampen for at bevare det her stykke natur tak til dem og det er også dem der har skabt den bevægelse som
på det her møde altså var flere hundrede mennesker til stede jeg synes det er relevant at vi som folketing går ind og blander os i den her sag fordi det er en stor og vigtig sag og det er i virkeligheden
at slå to fluer med et smæk nemlig at forbedre
og ikke særlig rare at opholde sig i udendørs samtidig med at man altså kan spare det her helt unikke stykke natur derfor synes jeg det er helt oplagt at gå ind med et forslag sammen med enhedslisten
og bare lægge op til at man dog får undersøgt det her til bunds og måske kan finde en løsning som
for det at redde det lille spændende naturområde og samtidig skabe en bedre ørestad det er da
positiv historie hvis det kunne lade sig gøre der ændres altså ikke på finansieringen af metroen der ændres ikke på den måde metroselskabsloven er skruet sammen på der flyttes
og skabes en løsning der er bedre for alle parter og
ørestaden ikke særlig vellykket det er en svær ting
det er alene på det plan og det er jo det man så nemt kan løse eller nemt og nemt men det man i hvert fald kan løse med den løsning der
et tre gange så stort behov for at få udbygget og få fundet penge og det gør bla at man her har en løsning som man presser på med og måske ikke lige har tid til at stoppe
det borgermøde jeg var til så har man ikke kigget særlig meget
man har kigget på nogle af de andre modeller hvor man lægger arealet ud som en stribe
amager fælled eller langs andre linjer og der bliver det måske ikke stationsnært nok men det gør det i den her ørestad
forbedret byrummene i
og det vil jeg undlade at gøre mig klog på fordi det jo er en gammel beslutning at man skruede det sådan sammen men dér hvor vi står i dag er det eneste vi beder om
man lige stopper op med hensyn til det lille areal man er nået til nu og overvejer om man ikke lige kunne bytte nogle arealer og bevare noget natur
det er fint at bo tæt på gode indkøbsmuligheder som som jeg tror er bedre ved fields
være andre fordele ved det andet projekt det skal jeg ikke kunne sige
jeg ser det som parallelle projekter to byggerier som når man
men jeg tænker at når arkitekter med speciale inden for byrum siger at man kan skabe bedre byrum
så jeg tror faktisk
et mere sammenhængende danmark eller et danmark i bedre balance som aftaleparterne
på planloven med dette forslag vi mener
med lovforslaget har regeringen ønsket at udvide formålet med krav om økonomisk vækst i en tid hvor det er vigtigere end nogen sinde
fra den kortsigtede økonomiske vækst og ser
en ejendom men for en bedrift det vil sige
så længe han kan dokumentere at han har brug for bygningerne et eller andet sted på bedriften samtidig fremgår det af planloven
har det altid været fordi landbruget har haft en særstilling men det bør der gøres op med når bygningerne er blevet så store og man samtidig gør op med ejendomsbegrebet så bygningerne nu kan spredes over det hele eller omvendt
samles til en enorm bygningsmasse på ét sted så bør der medfølge et krav om lokalplanlægning så der kan skabes nogle klare rammer for hvor bygningerne kan placeres hvordan de skal se ud osv på samme måde som det gælder for alle andre erhverv
behovet for en justering af planloven når det kommer til landbruget vi vil gerne justere så den åbner op for en bæredygtig bosætning af landbrugslandet og lægger en dæmper på landbrugsfabriksbyggeriet som der her lægges
fremme permakulturlandbrug og skovlandbrug og den slags
overordnet er det vores opfattelse at detailhandelsbestemmelserne i nærværende lovforslag åbner for så mange usikkerheder uklarheder og fortolkninger at der er betydelig risiko for en betydelig række af klage og retssager
er måske noget vi her i folketinget burde overveje nøje før vi går i den retning til slut vil jeg lige fremhæve høringssvaret fra viktor reddersen
lempe ganske forsigtigt på planloven
arealer som er så vigtige at friholde når man har en hovedstad hvor der bliver bygget tættere og tættere og det er netop dem vi skal gøre alt for at bibeholde som de er men men hvis man åbner helt bredt op som der ligger i
gøre de ting som som netop ændrer de grønne kiler til det vi ikke vil have
der ikke være noget formål med at fastsætte et nationalt mål men jeg deler helt konservatives opfattelse af at på det tidspunkt skal vi have set på målet for
tredive og når vi nu ved hvad det danske non ets
siden ministeren jævnfør svaret på spørgsmål nummer s
det var i to tusind og sytten
en masse ting der ikke er indeholdt i et mål
men som er nødvendige for at vi kan leve op
forestiller ministeren sig at man kan samle det hele og være sikker på at nå parisaftalens mål ved blot at have et
og tredive som i øvrigt ikke er specielt ambitiøst i forhold til
fra de ni og tredive procent i ikkekvotesektoren
et samlet reduktionsmål for danmark er jo den brede ramme
sikre os at vi kommer hele vejen rundt i alle hjørnerne og og sørger for at vores reduktion på alle punkter
effektiv nok til at vi kan nå i mål med
om om drastiske effektfulde politiske initiativer
tegn på at der er brug for kraftige incitamenter og stærke virkemidler til at sørge for
den sidste fossilbil gerne skulle blive solgt
og hvad lægger regeringen til grund for
tænker ministeren at det er helt umuligt
man har jo forbudt andre ting for eksempel da man fik kendskab til hvor giftigt kviksølv er og så
brugen af det det samme er vel tilfældet med fossile
vil kun undtagelsesvis fremme forholdene for de sjældne arter i det åbne land derfor er jeg sådan lidt skeptisk
om det her egentlig giver den natur vi har brug for altså man kan sige at den almindelige natur i form af læhegn og små firkanter har vi masser af i danmark det vi har brug for er jo store sammenhængende naturarealer med mange år på bagen
at det står rigtig skidt til faktisk er
som dette forslag skaber vi har ikke brug for flere små halvkulturarealer som vi til enhver tid kan pløje op igen derfor kan alternativet ikke støtte
tingene ligge meget mere fast i nogle paragraffer altså at at hvis det
sker der automatisk det at landmanden skal opfylde de og
de krav ville det ikke være en bedre form og skulle vi ikke arbejde på at at vi får
foldet det her ud på en langt mere sober måde fra starten af det vi står med nu
følge af at der har været indsigelser fra kommissionen så kan ordføreren bekræfte at
er forløbet at der har været indsigelser fra kommissionen som har gjort at man har måttet
første er at den
ting hvor jeg tænkte hvorfor er det skruet sådan sammen det virker da mærkeligt
kan dele ud til højre og venstre
kunne godt tænke mig at vi i udvalgsarbejdet bliver mere præcise jeg synes
gennemsigtig og at det bliver tydeligt at vi alle er lige for loven og at folk ikke skal behandles
kan risikere at møde af krav
virkemiddel der håndteres i
kan vi ikke tage endelig stilling fra alternativets side lige nu
forslag var blevet præsenteret som en bagstopper som
et grundlag i den samlede landbrugspakke
høringssvaret fra bæredygtigt landbrug at det havde været meget upopulært hvis det havde
det er måske også grunden til at det skal hastes sådan igennem og og at
hvordan det i praksis vil blive reguleret
om de frivillige virkemidler
i stedet for at ligge i egentlige paragraffer og jeg vil da høre ministeren om det
specifikke i paragrafferne så
som danmarks naturfredningsforening giver udtryk for
usikre på om det er muligt at håndhæve lovens bogstav om at placere efterafgrøderne nøjagtig der hvor de sikrer den nødvendige kvælstofreduktion og hvis det rent faktisk bliver meget svært og ikke helt kan lade sig gøre i
er vi usikre på om det overhovedet vil virke
gældende lovgivning og finde ud af hvad der gælder for mig hvis det er mig der er landmand
jeg tænker på om ikke ministeren kunne have set at det
man kunne allerede fra starten have set at
give anledning til øget kvælstofudledning
vi jo bare have en lov som den her der faktisk
det ene landbrug stammer fra
to danske landbrug
gigantisk landbrug og det er en udvikling som vi i alternativet er
og den her beslutning som ligger i enhedslistens forslag
kunne være en af dem det er derfor at vi
vi synes det kunne være en god idé at oprette danmarks økologiske jordbrugerfond
det er lige så vigtigt at se initiativer som det på samsø der er nævnt flere gange og økologisk landsforening og dns
tilhængere af at det skal være statsligt men vi ser fine muligheder i også at have en statslig
hvis man går en generation tilbage i landbruget
tredstusind ansatte i i primærlandbruget
i nogle fælles ejerskabsformer så
interesse i at skabe andet end bare et snævert overskud
jeg synes der er store perspektiver i at gentænke
og bruge fællesskaber på alle planer og der er det jo vigtigt at huske
kan være en lille forsamling af private forbrugere det kan være kommuner det kan være staten
end det rene fokus på hvad man tjener
styrke lokaldemokratiet og åbne op for en god dynamik mellem
og mere direkte former for demokrati ude i kommunerne en sådan demokratitilgang mener vi kan bidrage til et større civilt medejerskab
forslaget forsøger at imødekomme en problematik omkring lukning af skolerne i dag vælger nogle lokalsamfund at åbne en friskole sammen
det er jo ikke alle der har ressourcerne til at gøre det og i det lys kan der være behov for
en debat i udvalget mener vi om denne problemstilling det er vigtigt at udformningen af forslaget tager højde for forskellige forudsætninger for at organisere sig
lokalsamfundet i alternativet mener vi at tendensen
end kun de lokale skoler og derfor ønsker vi sådan set at forslaget bredes ud til at gælde
lige så vel være børnehaver eller vuggestuer vi snakker om her
demokratisk organisering have gode forudsætninger på alle områder
at vurdere hvad man gerne vil bruge midlerne til så hver skole får friere rammer til at være skole på den måde som de selv ønsker
således positive over for forslaget og
de justeringer vi har peget på
koste hvad skal der til
derfor vi gerne vil have en analyse så kan ministeren ikke se det fornuftige i at man opsætter det her scenarie om at udfase og hvad skal der så til lad os kigge på
det er altså nye personbiler på det tidspunkt det drejer sig om og derfor er veteranbiler
købt for mange år siden og der handler det om nogle få tusinde
det her forslag jeg vil bare gerne høre
det her forslag handler om personbiler
der skal have indfaset el biogas
er der forskellige løsninger der passer bedst til forskellige dele
ikke give mig ret i at det ville være smart at gå ind i den her
kunne vi så gøre det vi bare beder om er en analyse
at man investerer yderligere i at hive olie op af nordsøen det er jo en teknologi der er på vej ud over de næste tyve til tredive år
gode erfaringer i danmark med det grønne erhvervsliv når det bliver hjulpet på vej
skaber vi en sektor som både kan eksportere og skabe løsninger for
anbefalingerne fra elreguleringsudvalget
i alternativet kan tage endelig stilling alternativet har ikke været med i udviklingen af forslaget og vi har brug for en teknisk gennemgang eller på anden måde hjælp til at forstå det samlede forslag måske er der flere
høringssvarene kunne bruge sådan en gennemgang til eksempel kan nævnes seas seas
i realiteten kan overskue hvad konsekvenserne bliver
dansk energi intelligent energi og seas
giver udtryk for at forslaget til den nye økonomiske regulering vil afskære netvirksomhederne fra at deltage i innovative projekter med en længere indtjeningshorisont end fem år som har en positiv samfundsmæssig værdi
i de lidt længere horisonter end fem år forbrugerrådet tænk efterlyser
undlader at forlænge reguleringsperioden
hurtig unbundlinganalyse som også er foreslået af elforsyningsudvalget disse ting mangler
alt i alt er vi noget skeptiske fra alternativets side og glæder os til at blive klogere og se
arbejder benhårdt for at vi sætter os nogle mål internationalt der gør os i stand til at nå parisaftalens mål om at begrænse opvarmningen til
en hundrede være steget med mellem tre og tre en halv grad og al klimaforskning peger på at landene skal gøre meget mere hvis man overhovedet skal kunne nå
to grader heldigvis er der i danmark bred enighed om at klimaproblemet er vigtigt og at målene fra parisaftalen skal nås
eus udledning af drivhusgasser med firs til fem og halvfems procent
allerede præget af ekstreme og usædvanlige klimamæssige trends vi bevæger os nu for alvor
og halvtreds reduktionsmålene så de svarer til behovet videnskaben og parisaftalen efter ministerens tale har jeg lyst til at
gøre det helt tydeligt for alle eus langsigtede mål om firs til fem og halvfems
og halvtreds er baseret på to gradersmålsætningen ikke på parisaftalens skærpede mål eus fyrre
tredive er baseret på en lineær reduktion fra tyve procent
tyve til firs procent
og halvtreds med parisaftalens skærpede temperaturmål følger det logisk at eu som absolut minimum bør sigte efter den øverste ende af firs til fem og halvfems procentsspændet derfor kan fyrre procent i
aldrig være et passende bidrag til den globale indsats eus klimamål er altså kort sagt ikke kompatible med parisaftalens mål
men heldigvis er der i oppositionen og regeringen dog bred enighed om at danmark skal gøre sin mening gældende internationalt også det fremgår af regeringsgrundlaget
idet folketinget bekræfter at verdens lande må hæve ambitionsniveauet for at holde de globale temperaturstigninger godt under to grader og allerhelst en grader pålægges regeringen at presse på
af den forpligtende internationale klimafinansiering på hundrede milliard
det sjette og sidste element i forslaget til vedtagelse handler om at danmark skal være et foregangsland når det gælder udviklingen af en langsigtet dansk klimastrategi
er faldet med otte og halvfems procent
bare høre ordføreren om ikke det er oplagt for socialdemokratiet at arbejde for at vi får den bølge op at køre igen
ind på at det grønne danske erhvervsliv skal have fuld skrue for at vi kan leve op til parisaftalen og samtidig
fastsat for ti år siden og baseret på at vi har
vil ordførerens parti være med til at presse på for at målene i eu bliver skærpet så hurtigt
på vej andre steder hen og er dansk erhvervsliv så gearet til at blive ved med at have en førerposition som vi trods alt har haft
på nogle områder i en årrække eller er det ved at falde væk hvad tænker ordføreren der skal til for at vi kan videreføre vores førerposition og måske også skalere den videre op til eu og på den måde gå foran både danmark i eu og eu i verden
er vigtigt i den sammenhæng er at finde ud af hvad man vil
gøre i danmark for at blive ved med at kunne tiltrække den slags teknologier og give dem det boost der skal til
bare skal søge at nå to grader men skal søge at nå
grad og i øvrigt har fået ny viden
siden målene er fastsat så hvordan tænker ordføreren at man kan presse på for hurtigst muligt at få strammet op på de mål
kan man jo meget aktuelt sætte spørgsmålstegn ved hvordan det går med at subsidiere subsidiere olie og gasindustrien herhjemme for nylig havde vi jo en aftale der faldt på plads om skatterabat
hvordan politikerne fra en stribe partier er nået til den aftale det eneste jeg kan sige er at hvis ethvert land som står over for en beslutning om
nigeria saudi arabien og så videre
det er svært at gå til nigeria med en hundrede og en og halvfems millioner indbyggere og
man samtidig skal leve op til en parisaftale og måske gerne ønsker at gå foran og være et foregangsland
holde sammen på eu og jeg
at der
skulle være skabt en særlig usikkerhed måske især som følge af at usa tøver
ny situation i hele verden kan danmark så holde sammen på verden kan danmark holde sammen på eu ja ja i en eller anden grad kan vi jo være med til det men hvis vi gør det
er forældet og som ikke vil sikre os at vi opnår
så meget værd blot at holde sammen på eu og holde sammen på verden
ja danmark er i front og vi også hørt flere sige
jeg føler mig ikke overbevist om at det er godt nok
den videnskabelige
og de er jo ikke de eneste
siger troels ranis som er branchedirektør for
vi har kan tabes på en
strammer ambitionerne op og og hvis vi ryger bag af dansen
nordsøaftale blive indgået som sikrer at vi kan blive ved med at udvinde olie og gas i nordsøen frem til
mål i stedet for som blot er en lineær fremskrivning af den udvikling vi har haft en del år tilbage så
som ministeren også har indikeret flere gange at danmark vil stille sig ved siden af de allermest ambitiøse lande også fremadrettet
det er jo det tal vi har set og det har været i debatten flere gange
det ambitiøst nok når vi har en transportsektor som i løbet af en kort årrække frem til
omstilling i transportsektoren så vi kan nå parisaftalens mål og
have nogle klimaambitioner og det er jo derfor at en aftale som den her er på bordet det er for at
afgiftsmæssigt ikke var god nok så lemper man lidt her men man sætter et måltal op på fem tusind biler og det var faktisk
vil kunne fremme et salg også af de mindre
teslaen i dag er der jo en bred vifte af elbiler på markedet og man kunne