syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
gør det noget oftere ministeren kom også ind på hædersydelserne og jeg er altså ikke sikker på at ministeren har ret
til deres dages ende jeg er sikker på
os om det
man straks tusind gange klogere end borgerne jeg synes det er en underlig måde at se borgerne på
inddragelse virker jo
at folkeafstemninger og inddragelse forhindrer nytænkning
tager beslutningen og så afventer man reaktionen
og derefter inddrager man
afstedkommer afstedkommer mange reaktioner hvorfor ikke udnytte det
inddrage borgere rundtomkring i landet
ikke fordi der skal være en bestemt kunstsmag men fordi vi ved
specielt alternativt alternativet er reaktionært
og ikke progressivt man vil ikke inddragelse jeg spurgte to gange om man ikke ville bruge folkeafstemninger som et redskab blandt mange til at inddrage borgerne
andre former når det drejer sig kunst i det offentlige rum men jeg kunne få noget svar det var hverken buh eller bæh og det er egentlig lidt skuffende
at blive alternative for øjeblikket er det jo dansk folkeparti der er alternative
vil egentlig bede enhedslisten om at komme ind i to tusind og atten og så få ændret på hædersydelsesordningen det tror jeg er på tide
det har været interessant at lytte til mine kolleger og deres meninger om
kunst og kultur jeg håber at vi kan have noget mere af den slags i folketingssalen jeg synes altid
spændende og så ser jeg selvfølgelig frem til ministerens indkaldelse til drøftelser til efteråret og jeg håber jo på
ordførerne så vil være åbne over for for ændringer nu må vi se hvor langt vi kan nå
og kunstværket er stillet op
synes vi egentlig det er meget fornuftigt at vi har det som betingelse for ellers kommer de afstemninger ikke det
beslutninger foretaget i byrådet og som borgere gerne vil have på dagsordenen det blev desværre stemt ned af
var tilslutning til fra regeringen var at der fremover kan være bindende kommunale folkeafstemninger udskrevet af byrådet
så ja jeg ser gerne at borgerne også kunne samle underskrifter ind og bede om at få opstillet en skulptur på en åben plads
spille mod otte verdensettere og der tror jeg også hun ville tabe tre nul
vender tilbage til når vi
det blev så lidt voldsomt jeg
er lig nul fordi man føler sig så meget klogere end andre
ikke svare på hvad dansk folkeparti ville have stemt i holstebro på den tid for vi eksisterede ikke så vidt jeg ved
tilhængere af bindende kommunale folkeafstemninger
hvad har bevirket at socialdemokraterne nu går ind for det jeg er bare oprigtigt nysgerrig
været nogle argumenter undervejs der har gjort at man er gået fra at være skeptisk til at være tilhænger det er ikke for at hænge
baggrunden for dette lovforslag er mit ophold i schweiz
hvor jeg endda havde den fornøjelse at
dette ophold førte så til beslutningsforslag b
bindende folkeafstemninger det tilsluttede regeringen sig så der andet var at borgere ved hjælp af underskriftsindsamling kan forlange folkeafstemninger om beslutninger
i kommunalbestyrelsen eller ved hjælp af en indsamling af underskrifter kan forlange et emne til afstemning beslutningsforslaget blev afvist af alle øvrige partier første del støttede regeringen
de argumenter vil jeg gerne delagtiggøre forsamlingen i
altid tænkt ind i politiske beslutninger når der er mulighed for folkeafstemninger
for det fjerde modvirker ekstreme bevægelser og partier
man kalder en ventilfunktion folkeafstemninger uddanner vælgerne det viser forskningsresultater tre ud af fire borgere i
godt eller meget godt inde i sagerne
det forudsætter jo at politikere har tillid til vælgerne og her kniber det nogle gange i danmark
ikke længe siden at herre mogens lykketoft og herre uffe
sagde at vælgerne var for dumme til at stemme om tingene i dansk folkeparti
har vi det lige omvendt vi har tillid til vælgerne
dette lovforslag sætter selvfølgelig en lang række begrænsninger for bindende kommunale folkeafstemninger og de er alle sammen fornuftige afstemningerne skal overholde loven
så skal der være et flertal
til at stemme om kommunale budgetter det gør man i en lang række kantoner i schweiz med stor succes
i høringssvaret fra institut for statskundskab i aarhus
at give borgerne ret til at forlange afstemninger og dermed er instituttet i aarhus enigt med dansk folkeparti
at få sager på dagsordenen og stemme om det jeg er klar over at dette lovforslag
vil medføre mange folkeafstemninger det er et lille skridt på vejen
dog sige at lande og delstater hvor der er mange folkeafstemninger er rige og velfungerende lande
retningslinjer det har ikke været indskrevet i loven og
nu ved kommunerne nøjagtig hvad de skal gøre og
flertal udskrive en folkeafstemning for at få en opbakning fra borgerne og samtidig sige til borgerne
så skal vi følge det det er et lille skridt på vejen vi ser det som
dannende del af det kommunale selvstyre og jeg håber selvfølgelig på at det bliver brugt langt mere end det gør
hvor man kan stemme om budgetter er der stor ansvarlighed udgifterne bliver holdt nede der er bedre vækst når man præsenterer denne viden for ordføreren af borgerlig observans kunne
være en god idé at have endnu flere folkeafstemninger på lokalt niveau i danmark og dermed inddrage borgerne
se det men når vi nu ved at der er gode erfaringer med ansvarlighed gennem folkeafstemninger ville det så ikke være en god idé at inddrage
beslutningsforslaget nemlig om underskriftindsamling og at borgerne så selv kan sætte ting på dagsordenen næh vi har valgt at sige ja til det her fordi det er et lille skridt på vejen er det ikke rigtigt
jo ikke var nogen lovgivning og retningslinjer fra statens side vedrørende vejledende folkeafstemninger
nu har vi fået et lovkompleks der meget klart udstikker rammerne for
er bindende man kan så håbe på at der er modige kommunalbestyrelser rundtomkring der
en lille forbedring på det område gennem
folketinget mere modent om et år eller to det har tidligere vist sig at dansk folkeparti har været forud for sin tid og
kommet med vi samarbejder gerne med enhedslisten om flere folkeafstemninger vi stemte jo også for enhedslistens
at folkeafstemninger skaber debatter skaber samtaler og inddrager borgerne i det som ordføreren
gør dem også klogere alt det som ordføreren efterlyser det gode er
med disse oplysninger kunne ordføreren så ikke overveje
være en god idé at stemme for når
ofte afstemninger der medfører halvfems ni og firs afgørelser
spørgsmål om ja eller nej
er ikke et stort bredt flertal men et lille flertal og det synes ordføreren er et stort problem når det drejer sig om folkeafstemninger hvor der kan være et snævert flertal men
vi ved i realiteten ikke hvad det ville være endt med for der var jo ikke nogen oplysende debat og kampagne og samtale
eksempel som ic4 togene det var jo socialdemokratiet og
vi skulle købe de tog måske kunne man
undgået den her katastrofale beslutning hvis borgerne
debat om fordele og ulemper ved at vælge lige præcis den model er ministeren ikke enig i at debat bliver skabt af folkeafstemninger
den der samtale med borgerne
eventuelt indkalde en kreds af folketingsmedlemmer der interesserer sig for det
tage på en lille studietur til slesvig holsten som på mange måder ligner
med folkeafstemninger
kommentar om mistillid til kommunalbestyrelsesmedlemmerne der vil jeg egentlig bare gerne slå fast at folkeafstemninger ikke er et udtryk for mistillid til det repræsentative demokrati det er et supplement
jeg har taget ordet fordi jeg taler direkte til ordføreren at en folkeafstemning er et redskab
det repræsentative demokrati ikke en mistillid til deres arbejde
vil gerne udrydde den misforståelse at man udfolder mistillid ved
gennemføre flere folkeafstemninger
tilfredse med deres nationale regering det er jo tal som man godt kunne tænke sig i andre lande med et repræsentativt demokrati
også til det repræsentative
det er lidt svært at holde en tale når ordføreren hellere vil tale med sin kollega ved siden af så jeg ved ikke om ordføreren
selvstændig pointe at der ikke har været nogen eksempler på at man ikke har fulgt en vejledende afstemning til gengæld
der er flere mennesker der tager del i
det har jeg også sagt i mange sammenhænge der er masser af eksempler på på lande hvor man afholder
hvor borgerne først siger nej og
siger ja fordi de enten er modne til beslutningen eller er blevet klogere så ja det er fuldstændig rigtigt og det hører jo med men det afgørende er jo at de bliver inddraget og dermed ansvarliggjort
så med hensyn til slesvig holsten
foregår det jo på kommunalt og sogneniveau det foregår ikke på
vi er enige om den del
og i særdeleshed til justitsministeren der er jo
et spørgsmål fra mig nemlig om
der gjorde at man kunne afvise beslutningsforslaget og efter et seks sider langt
man kan henvise til hvorfor er
det skyldes ganske enkelt at så har regeringen en mulighed for at tilslutte sig
beslutningsforslag som ikke strider mod grundloven og som
konventionerne og for at være sikker på at det strider mod konventionerne skal der være en dom
er nogen domme bliver regeringen jo nødt til at tilslutte sig det her forslag så vi kan
har haft en stor sejr
svare for det ville vi da sætte stor pris på i dansk folkeparti i og med at vi har et forrygende samarbejde med justitsministeren så det ser jeg frem til ellers må vi jo tage det et andet sted men
at beslutningsforslaget trods alt har bevirket at man vil lette noget af det
ministeren mere og mere lytter til kulturministeriets embedsfolk jeg synes egentlig at det
en statslig institution som kunstakademiet i københavn kan jo sagtens løfte de her opgaver
kroner om året så der er personale til den slags men de ikkestatslige institutioner
kunstakademiet i københavn får så de får sværere ved at bevare deres selvstændighed så ville det ikke være fornuftigt
at de skal vise hvordan de bruger pengene spørgsmålet er hvordan man gør det bedst og mest ubureaukratisk den enkleste måde er jo simpelt hen at følge
så ved vi om vi får noget ud af det så ved vi om der er stor
er ikke om der skal være gennemsigtighed og vi kan følge med men hvordan vi kommer til at gøre det
herre mogens jensen var jo enig med undertegnede da vi gik ud og kritiserede sveidahlrapportens centraliseringstankegang så må konsekvensen jo også være at man letter på de administrative byrder
fra sveidahl for at centralisere og fusionere de kunstneriske uddannelser var at de små enheder ikke var
til at løfte alle de opgaver
de havde og som der også ville være i fremtiden så må den logiske følge jo være
så jeg forstår ganske enkelt ikke socialdemokratiets politik på den ene side er man imod sveidahlrapportens
det er jo fuldstændig rigtigt det er den hensigt der er
med hensyn til at inddrage parterne
skal gro nedefra har jeg holdt nogle møder med
islæt i afrapporteringen altså der var simpelt hen ting som var fuldstændig unødvendige og som skabte en bestemt adfærd som ikke var nødvendig jeg har så på baggrund af de samtaler ikke som
rektorerne og andre sagt at vi kan gøre det på den her måde det er jo én måde at gøre det på når ordføreren så er enig i hensigten
er det ikke sådan at jo mindre en institution er jo sværere er det ofte at leve op til de statslige krav fordi de bliver mere og mere akademiske og de kræver mere og mere kontrol
selvfølgelig er der mange spørgsmål der ikke er besvaret det er et beslutningsforslag som skal lægge op til et fortsat arbejde sådan som
er enhedslisten interesseret i at vi i udvalgsarbejdet forsøger at kvalificere det her beslutningsforslag og eventuelt også får
masser af kunstnere der var nyskabende men som ikke havde en stat i ryggen til
fik jo ikke penge de var uddannet malere inden de gik ind i kunstfaget der hænger endda en del af
jo fuldstændig rigtigt at
mål skaber adfærd og regler kommer til at styre adfærden ikke bare i foreningslivet men
som desværre fører til en lidt anden konklusion end jeg havde håbet på men analysen er for så vidt
sagtens tilslutte tilslutte mig det er også fair nok at man er uenig i
de målkrav som vi har stillet op som alternativ til det der foregår i dag hvis alternativet så skulle
det ene spørgsmål det andet er vil ordføreren være med i det arbejde som enhedslisten og delvis
venstre og liberal alliance
til nemlig at vi arbejder for
tak for talen
en glæde over at man trods alt er enig i hensigten selv om man mener at forslaget fører til mere bureaukrati jeg er lidt uenig i at vi
sætte sagen på dagsordenen i folketinget jeg er enig i at vi ikke kan løse det her men i sidste ende
er afrapporteringer jo noget der sker
skal vi på et eller andet tidspunkt ind over det i folketinget så mit spørgsmål
det radikale venstre er med på at vi i udvalget kigger på
glad for det næste spørgsmål handler så lidt om
centralisering sveidahlrapporten som kulturministeriet udgav var jo ensbetydende en voldsom
jeg tror godt at man kan konkludere at
en vis velvilje til trods alt at kigge på afbureaukratiseringen for de kunstneriske uddannelser for både ministeren
en række ordførere har sagt at de gerne vil deltage i arbejdet i udvalget så på den måde synes jeg egentlig at vi allerede er kommet et godt skridt på vejen
det er ret afgørende at vi får kigget på den her afbureaukratisering jeg har jo talt med en lang række
kunstneriske uddannelser uden for hovedstaden og de har det
jo flere penge de skal bruge på afrapportering jo færre kan de bruge på uddannelse og det er uddannelsen der er kernen i deres arbejde så det vil jeg glæde mig til hvordan vi skal gribe det an
vil jeg lige tænke over men der er mange måder
i salen har ikke selv nogen forslag til at afskaffe
venstres ordfører herre carl holst sagde nemlig at vi skal arbejde nedefra det vil sige at vi skal inddrage parterne
det tror jeg kunne gøre os klogere så
fornøjelse at høre herre søren søndergaard som jo også er god til at sætte
har sine svagheder jeg vil dog sige
ikke vil skabe nyskabende kunst
mange kunstnere som ikke har haft støtte fra en mæcen enten statslig eller privat der alligevel har været store kunstnere
kunst vi kan også bare kigge her i folketinget eller på christiansborg der er der jo danske kunstnere som startede med
efterhånden udviklede sig til at blive fremragende portrætmalere der er johannes nielsens
fordi der har været et marked for dem håndværket har været i orden det var kunstnere så det tror jeg egentlig ikke man skal være bange for
det gør ministeriet jo allerede så det er relativt let
som jo altid lyder som et ja
men de erfaringer som herre leif mikkelsen har gjort sig
alternativet en god analyse
på mange måder bange for markedet man skal ikke være bange for markedet
for kunsten det det handler om her er at uddannelsesinstitutionerne koncentrerer
det de er gode til nemlig at uddanne
der medfører en bestemt adfærd det er noget der er dræbende for det nyskabende så hvis vi nu kan give de kunstneriske uddannelser ansvaret
sige til de radikale ja
men det er jo her vi diskuterer det
også her vi vedtager lovgivning
selve arbejdet kan jo så ske i udvalget det kan ske ovre hos ministeren det kan ske
berørte parter så jeg er slet ikke
havde det bare foregået mellem ministeren og rektorerne i et lukket rum jeg synes at det er vigtigt at vi kommer ind over især fordi der er folk der har erfaring med hvad afrapportering kan gøre
været førende i opgøret med den der voldsomme målstyring som blev nedfældet i folkeskoleloven og som var fuldstændig noget andet end det vi aftalte
fordi nogle gange ved enkeltsagerne er der noget reelt at holde fast i nemlig at loven og reglerne simpelt hen ikke fungerer og på andre områder
afrapporteringen og målstyringen bliver endnu værre
til hvordan vi kan afbureaukratisere hvis man ikke mener at man gør det ved at følge dimittendernes beskæftigelsesfrekvens er
der andre muligheder som alternativet kan komme med vi tror selv på at det er en enklere og forholdsvis ubureaukratisk
at det ville skabe endnu mere bureaukrati
vi kan afdække i løbet af en udvalgsbehandling og der er jeg åben over for hvad som helst målet må må bare være at vi sikrer de små kunstneriske uddannelser
provinsen uden for hovedstaden og at
skaber mindre bureaukrati og gør det enklere for
dejligt med en minister der kaster sig ud i sagerne det der er lidt interessant når man kigger
at jo mere afrapportering jo flere måltal vi har fået jo færre kunstnere med internationalt snit
var der fremragende malere i danmark og der var ingen måltal der var ingen målstyring der var ingen afrapporteringer nej man stolede
og professorerne på akademierne
om ikke det er på tide at vi begynder
lade os inspirere af hvordan man gjorde tingene tidligere og så
elever på de kunstneriske uddannelser
handler det jo blandt andet om integration det handler om sprog især det danske sprog så er spørgsmålet jo
hundrede og otte og firs i de drøftelser så vi måske kunne få strammet lidt op på loven sådan som
det handler blandt andet om god integration og det handler om at flygtningebørnene
vi ved at modtageklasserne er bedre til det
med det samme sige at dansk folkeparti er positive og at vi vil stemme for lovforslaget det kommer måske ikke som en overraskelse i og med at vi stemte imod det oprindelige lovforslag og det gjorde vi jo af den enkle grund
især når der kommer så mange mennesker til landet med børn skal vi jo sørge for at de
inden de kommer ud i skolen og i klasserne og det er både af hensyn til flygtningebørnene selv men så sandelig også til de mange danske skoleelever
har undermineret den oprindelige modtageklassemodel
atten elever i samme klasse
at sluse en masse børn direkte ud i skolerne
med støtte og undervisning og alt det der skal til men det er jo en forringelse både for den enkelte elev der kommer udefra og især
vi ved jo at lærerne i forvejen døjer med inklusionsproblemer en længere skoletid en stor reform der ikke er på plads endnu og så skal de tilmed også til at håndtere børn som som ikke kan
og socialdemokratiet stadig væk støtter dette lovforslag det eneste gode ved lovforslaget var jo så at der var en
og det er ganske fornuftigt af sf at
at der kommer færre flygtninge og immigranter til danmark nu blandt andet takket være dansk folkeparti
en stor glæde at sf så bruger det som løftestang til at få has på den her lov for
er en dårlig lov vi ved også at der er en række kommuner som fortsætter med modtageklasser med gode resultater og det er kommuner som blandt andet
for eksempel fortsætter nyborg med modtageklasserne og deres folkeskoler ligger fint karaktermæssigt så der er også
kan jeg ikke forstå at regeringen ikke har bragt det her ind i i ghettoforhandlingerne
på skoleområdet i forbindelse med det her lovforslag så helhjertet støtte fra dansk folkeparti til
nogle ting tager man sig også af i en modtageklasse
fremover ofte være en lærer eller en skole eller en kammerat der pludselig skal håndtere disse ting fordi regeringen sammen
har sørget for at man kan sluse eleverne direkte ind i folkeskolen selvfølgelig med noget støtte synes ordføreren virkelig at det er rimeligt at skolerne og
vi gør det jo ikke på bedste vis i og med at vi
som den eneste model som er en god model fordi man tager hånd om eleverne jeg er glad for
men samtidig siger man så at man respekterer en aftale men den aftale kan man jo bare lave om og så kan man stemme for
lovforslag her i salen hvis man ikke synes at det er rimeligt hvorfor stemmer
dette beslutningsforslag vi anerkender hensigten og vi forstår også den bekymring som sf har for de unge og de mange børn som oplever
anden form for stress og det er jo fuldstændig
altså når fagfolk skal undersøge om der er blevet begået noget ulovligt så en kommission
er absolut ikke den rigtige måde at gribe det an på og derfor kan dansk folkeparti som udgangspunkt ikke støtte forslaget som det foreligger
måske også på sin plads at sige
problemerne skal jo afhjælpes lokalt de skal afhjælpes i hjemmene de skal afhjælpes i skolerne det er der man møder de unge og regeringen har jo i kraft af undervisningsministeren
allerede redegjort for hvad man
derudover har jeg selvfølgelig kigget lidt på selve argumentationen i i forslaget blandt andet mener sf
skoler og på uddannelserne er kørt af sporet det mener vi ikke i dansk folkeparti tværtimod
er det godt at vi har karakterer men karaktererne
først i ottende klasse så man kan ikke tale om et karakterræs test er en god ting test hjælper jo lærerne og
til at fortælle hvor man står så man ikke er i et
er for meget fokus på resultater og konkurrence det mener vi heller ikke er rigtigt konkurrence er
og det er lidt underligt at mange
og politikere taler om konkurrence som noget dårligt mens de ofte her i salen er
de konkurrerer jo hver dag med os andre om
partier så skriver man også at
op til forældrene at opdrage børnene til ikke hele tiden at være på nettet selv om jeg ved hvor svært det kan være i
sf skriver også at samfundet kan bidrage til at lette det store pres der i dag er på børn og unge altså samfundet er jo den
mastodont som socialister altid griber til når
har brug for en syndebuk vi er jo samfundet forældrene er samfundet vi har ansvaret
trivslen skal øges men vi har jo allerede trivselsundersøgelserne
de bliver brugt blandt andet i skolerne som redskab til at finde ud af hvordan børnene har
sætte ind over for det og snakke med forældrene sf foreslår
en børneombudsmand det synes vi heller ikke er er det rette rette redskab vi har en ombudsmand og hos ombudsmanden findes der allerede et børnekontor
vil kunne behandle nogle af de ting som sf
anerkender og nu forsøger jeg virkelig at være girafagtig
sfs hensigt så mener vi absolut ikke at forslaget sådan som det foreligger er den rigtige måde at gribe
de muligheder har vi jo allerede det vil jeg meget gerne være med til det tror jeg egentlig er den bedste måde så kan vi hurtigt komme i gang er jo masser af eksperter som ved noget om det her
når de har fortalt os hvad problemerne er og hvad man kan gøre
at der er forudsigelighed at der er ritualer at
at de ved hvad de skal er der ikke den sikkerhed
hele tiden at sørge for at der er rammer og forudsigelighed
fuldstændig enig og jeg er egentlig glad for at en liberal minister har en så forholdsvis konservativ tilgang til undervisning det synes jeg bare at
alle borgerne på grønland er
dansk oprindelse og taler næsten kun dansk og så er der en lang lang række blandede ægteskaber de fleste grønlændere er på en
blandet op med danske borgere derfor kan det godt undre når man ser det fra danmark at man vælger at prioritere engelsk så højt
dansk på en måde jo er forudsætningen for at grønland fungerer at samarbejdet mellem grønland og danmark fungerer og at man ikke mindst fra grønlands side har mulighed for
af de mange gode ting som danmark kan tilbyde så jeg kunne
godt tænke mig at ordføreren var lidt mere præcis er ordføreren enig i den grønlandske regerings prioriteringer når det drejer sig om dansk engelsk
på at forbedre danskundervisningen når den halter gevaldigt og når danskundervisningen og det danske sprog er indgangen til at forbedre forholdene
fremmedsprog som som det på mange måder også er i danmark så hvorfor er
er lidt spag og ikke vil gå til angreb på den grønlandske regerings prioriteter det forstår jeg simpelt hen ikke helt man svigter jo
som har krav på lige så stor respekt
et modersmål det er jo det afgørende spørgsmål og så kan man jo
engelsk som et fremmedsprog ligesom vi har i danmark se det vil være den gode løsning på færøerne hos dygtige færinger er det jo sådan
mindretal alligevel har man formået at have dansk som et sprog som et rigssprog så dansk er ikke bare modersmål
rigsmål og derfor giver det jo ingen mening at man behandler det så stedmoderligt og vil gøre det til et fremmedsprog
fremmedsprog når det ikke er et fremmedsprog for en fjerdedel af borgerne det bliver man da nødt til at tage hensyn til man bliver da nødt til at tage hensyn til mindretallet på grønland
færøerne bliver jo beskyttet af klipperne når atlanterhavets bølger slår mod de hårde klipper på samme måde er det danske rigsfællesskab værnet
stormen raser i verden hvem skal ellers komme færingerne til hjælp hvis man er selvstændig så i rigsfællesskabet
bedste fra to verdener man får en form for selvstændighed hvor danmark
når stormen raser er det ikke den sande analyse af færøernes nuværende situation man har opnået det bedste af to verdener
af to verdener man får en form selvstyre og selvstændighed hvor man stort set kan gøre som man vil endda stå uden for eu endda handle med andre lande og samtidig opnår man den beskyttelse som rigsfællesskabet giver
spørgsmål går mere i retning af billedet
robåden som jeg synes var et godt billede jeg synes det var et smukt billede og det skildrer egentlig på en god måde det her fællesskab
godt tænke mig at høre hvad herre sjúrður skaale siger til herre magni arges
universitetet vi to har jo talt kort om det
uddannelsesministeren om dette så vi kan undgå denne katastrofale beslutning ikke bare for færøerne og for danmark men
vores fælles nordiske historie
vil socialdemokratiet rulle besparelserne på dr tilbage og så føre de
hvor vil de finde pengene og vil de omlægge til licens igen det er i hvert fald
og hvor vil man finde pengene jeg forlanger egentlig bare et
socialdemokratisk udenomssnak det må da være simpelt at svare på det i månedsvis har vi forsøgt at få svar fra socialdemokratiet på det så vil socialdemokratiet hvis
vinder regeringsmagten finde pengene og lægge dem over i
radio igen det må være
den tid er der ikke sket noget som helst dansk folkeparti foreslog det for to år siden og i dag har vi afskaffet licensen med andre ord er vi ti gange så effektive som enhedslisten
så min opgave er at gøre ham lidt
det regionale er det ikke positivt at medieaftalen styrker det regionale man styrker de regionale radiostationer i
radio man styrker de regionale aviser man styrker tv to regionerne man styrker sågar lokalaviserne for første gang
dansk folkeparti og regeringen også har styrket det regionale så der kommer en bedre balance i mediebilledet det takker jeg for
selv ret stolte af den del det har i mange år ikke været noget man talte om
herinde på christiansborg men sammen med regeringen er det lykkedes os og også
nu har jeg lige tjekket op på tallene det har taget lidt tid
at en enlig lo arbejder har tolv
to og fyrre kroner i årlig besparelse og er det ikke rigtigt at et funktionærpar
hundrede og seks og tres kroner i årlig besparelse og bare for en sikkerheds skyld
jeg sige at det er tal fra finansministeriet
kan ordføreren bekræfte disse tal og dermed også slå fast at den aftale vi har lavet er langt bedre for de allerfleste danskere
hvis vi nu forudsætter at ordføreren tror på disse tal kan ordføreren så ikke bekræfte
langt mere socialt
hvor alle betaler det samme høj som lav og jo mindre man tjener jo mere betaler betaler man også forholdsvis så den her ordning vi har lavet er jo egentlig noget bedre end den nuværende licensordning
bogstavrim nationalt naturfagcenter det kan
blive bedre at det så for lidt over et år siden flyttede til sorø
boet et andet sted og så fik et latinsk navn så er det nu hedder astra fordi det fusionerede med science center som ligger et eller andet sted sammen med mærsk gør ikke sagen
ringere og det er som sagt et lille nuttet forslag
centeret skal være mere opmærksom på
man har jo tidligere
kan blive fremmet så det er alt sammen vældig godt det der bare skal være endemålet
er at vi får styrket naturfagene i folkeskolen fordi det jo
fokus på de her lidt hårde fag i folkeskolen i mange år har der været fokus på snakkefagene
øgede resultater af centerets arbejde så alt i alt støtte fra dansk folkeparti og vi glæder os til at følge
omhandler egentlig bare en revision
evalueringen fra ministeriet viser jo at der
der er en enkelt kommune der har ønsket at oprette og så er der syv der så foreslår at man i stedet kan
have en selvstændig afdeling på en
en og halvfjerds kommuner der har svaret og det er ret mange det er tre ud af fire
brug for den lad mig lige
loven blev vedtaget i i folketinget der var jo en voldsom debat
det var noget af en overraskelse for dansk folkeparti pludselig at se en socialdemokratisk ledet regering foreslå det her efter at vi sammen havde lavet
så laver vi en lov uden for folkeskolen dermed har de jo
banet vejen for at andre regeringer og ministre kan gøre det samme hvilket vi jo så har benyttet os af og der har socialdemokraterne været rigtig vrede så vores anbefaling er
at vi dropper den her lov
den vil sandsynligvis vise nogenlunde hvad evalueringen viser der er ikke brug for den lov
internationale grundskoler hos privatskolerne og friskolerne og det må være rigeligt det støtter dansk folkeparti men vi ønsker ikke
kommunale skatteyderpenge til at oprette en international grundskole hvor man underviser i tysk engelsk og fransk i alle fag skatteyderpenge skal gå til at undervise
kan de her såkaldte kommunale internationale grundskoler ikke fungere uden at der er danske elever
de virksomheder der findes rundtomkring kan ikke levere nok børn
i udlandet så pludselig får vi så
a og en b skole hvor nogle går på de her internationale grundskoler og bliver undervist i et sprog der ikke er deres modersmål og vi ved fra undersøgelser at det giver dårlige resultater
vi ved fra universitetet at man lærer mindre når det ikke foregår på dansk og vi ved også at lærerne er ringere til at levere undervisningen når det ikke foregår på
så der er simpelt hen så mange gode argumenter for at droppe
hvis det så endelig er sådan at virksomhederne
en international grundskole så kan de da
kontanthjælpsmentalitet de ønsker at staten skal betale det hele når det drejer sig om dem selv så i dansk folkepartis øjne synes vi egentlig
starte forfra kassér loven lad os tage revisionen med det samme og
vil sandsynligvis vise at der ikke er brug for loven
og ændrer på loven jeg håber da selvfølgelig at der er andre her i salen der kan se det fornuftige i det det er ingen skam at måtte måtte indrømme at man har taget fejl
en gang imellem her i livet må tage
dansk folkepartis meget klare anbefaling er at vi siger nej til loven vil have en revision nu og så om et års tid
regering støttet af blandt andet sf jo lagde grunden til det som ordføreren hentyder til det
at være netop fordi det var en del af folkeskolereformen så fik man det ikke igennem fordi vi ikke ville være med til det og så sagde man nå så gør vi det bare uden for folkeskoleloven så det var
lov ville det så ikke være smart og effektivt og en regelforenkling
fjerne den her lov når den er så overflødig og
skal bare lige forstå hvad det er ordføreren egentlig siger altså grunden til at man udskyder revisionen
der finder ud af at loven er god
og også reagerer på den
skrotte loven det synes jeg egentlig er meget rart
forståelse for at sf gerne vil have internationale grundskoler selv om vi ikke støtter det men er løsningen ikke den som allerede eksisterer i dag nemlig at
lave de her internationale grundskoler i samarbejde med erhvervslivet som så
bruge den her evaluering som anledning
i baglommen kan gå ud at tilbyde det samme som privatskoler har lov til
sine ting gennemført og vi skal helt tilbage til to tusind og tretten hvor jeg på vegne af dansk folkeparti foreslog at vi lavede et forsøg med musiktalentklasser inspireret
fem år senere er det så virkeliggjort som et
lovforslag der gør ordningen permanent
der vil jeg gerne takke ministeren for
at have gjort det muligt det sker jo på baggrund af
der egentlig var stor succes med ordningen ude i skolen
kan kun glæde mig over at vi nu ikke kun har mulighed for at oprette
til at det lige præcis er de to former
bevægelse og idræt og musik er videnskabeligt dokumenteret for at have en
påvirkning af indlæringen
derfor giver det jo god mening at oprette musiktalentklasser
som interesserer sig for musik
dyrke deres hobby og få den anerkendt og ved at
de vil også få lidt ekstra tid til at
det her at gå op i så er det måske også et
ikke at anerkende folk der kan noget særligt det har vi i mange år været bange for det er vi heldigvis ved
at de er mere end andre men der er bare nogle elever som ønsker
for mig personligt for partiet og selvfølgelig
har der været et langvarigt forsøg nemlig
som integrerede institutioner og det
stået på siden to tusind og tre det er femten år
jeg ved ikke hvem der stod bag det forslag i sin tid det kan være vedkommende er død og borte det er jo ikke til at vide
bedre sent end aldrig det giver kommunerne den fleksibilitet som de har brug for derude og så kan man bedre
vi kun støtte op om så i modsætning til det forrige lovforslag
er det her jo et glimrende lovforslag og det gør mig helt glad så vi stemmer selvfølgelig ja når det kommer til
sætte en prop i tilstrømningen og så øge hjemsendelserne
støtter vi selvfølgelig det her da vi er en del af
friskoler kort sagt er det jo den glimrende idé at man indfører sprogprøver fra nul klasse og det er kun for elever
mere end tredive procent af dem bor i ghettoer det vil sige er er på den liste over socialt udsatte
aldeles glimrende at man i løbet af nul klasse bliver udsat for tre sprogprøver sprogprøver består man den første skal man selvfølgelig
tredje og så videre så har man søreme også en fjerde mulighed
i sommerferien som en ekstra hjælp til forældrene
skal man selvfølgelig være med til at betale det siger sig selv når man har fået de tre første gratis når man har fået sproghjælp når man har fået sprogvurderinger
får en mulighed for
at man beder dem om at betale og så skal man så gå om hvis
består fjerde sprogprøve og ikke kommer igennem det femte nåleøje som er at skolelederen ved
undtagelsestilfælde kan sige at
eleven alligevel skal fortsætte i første klasse så der er faktisk fem
vurderingen fra ministeriet er at det vil betyde at cirka en hundrede og firs elever
kommer til at gå om om det holder
den der parallelitet og det er en god ting
været særlig smart hvis ahmed som er tredjegenerationsindvandrer opvokset i danmark og kommer i nul klasse skal igennem sprogprøverne
at ahmeds forældre så oplever at mohammed der lige er kommet til landet
kan gå direkte ind i en klasse uden at skulle igennem de samme sprogprøver med langt dårligere
der er den der parallelitet og det er vi virkelig tilfredse med alt i alt er det her jo en hjælp til eleverne det er en hjælp til forældrene
så han ikke skal stå alene med det så bliver der også indført sanktionsmuligheder over for skoler der leverer dårlige resultater eller dårlig
eller i sidste ende efter en lang proces nedlæggelse og vi synes det er glimrende at
overtager den mulighed i stedet for kommunerne og det samme kommer
til at gælde for ungdomsuddannelsesinstitutioner dog med den mere milde
giver forslaget også mulighed for at
stoppe udbetaling af børnecheck og ungeydelse til forældre hvor børnene
vil vi gerne lige spørge ministeren om hvordan hun vil garantere at denne procedure ikke forhales og at tidshorisonten ikke overskrides da det er barnets tarv som
finde svar på i lovbemærkningerne det
hvad der sker med skoler der har
gælder loven for matrikler eller gælder den for institutionen man kunne let forestille sig at en skole med mange afdelinger kunne sno sig uden om
så man ikke var en del af den men jeg kunne godt tænke mig at spørge hvis ministeren havde mulighed for
med mange med indvandrerbaggrund jo dårligere er deres dansk det har vi rapporter
griber ind med sprogprøver som skal
det er en hjælp til barnet så vi
sig med i mange år og enhedslisten også for den sags skyld det har ikke virket
står det værre til med de sproglige færdigheder
tredje generation så nu tager vi skeen i den anden hånd
indfører vi det her redskab og den her hjælp for skolelederne for børnene
sprogprøver som er et effektivt redskab til at afgøre hvor man står og når vi så ved det
med understøttelse både i og uden for klassen og det er
venstre hvor dansk folkeparti jo har forsøgt at
ændre på dagsordenen det er først lykkedes
det er så den nuværende undervisningsminister som har et godt kendskab til
politiske observans som blandt andet fru marianne jelved
ændre på sprogfærdighederne
tværtimod det man har anbefalet har ikke virket det man har anbefalet i sektoren har ikke virket nu tager vi skeen
anden hånd og så har vi de her forhåbentlig
er kommet fra venstrefløjen og radikale venstre det viser alle målinger og det viser også den erfaring hvormed man har grebet tingene an
bare stilfærdigt sige at dansk folkeparti har lagt en anden linje
fra første færd det har man undladt at gøre i alle disse år og det er derfor vi står med de her problemer
en eventuel socialdemokratisk ledet regering
fortsætter omprioriteringsbidraget men
procent i stedet for to procent samtidig vil
socialdemokraterne så også afsætte hundrede million kroner til at styrke kulturen så vidt jeg har forstået hvor skal de
vil man så finde hundrede million kroner ved et eventuelt råderum så vidt jeg
penge på taget altså råderummet kender vi jo og det kan gå meget hurtigt vi har jo set hvad der skete i to tusind og otte der kan komme en finanskrise meget hurtigt så er det ikke
lidt vidtløftige løfter fra socialdemokraternes ordfører i denne forbindelse kan man ikke være lidt mere konkret hvor vil man anvise pengene hvis det ikke skal
spørgsmål men først en tak til herre jacob mark
og socialistisk folkeparti for at indkalde til denne forespørgselsdebat jeg synes det er glimrende at vi får lejlighed til at diskutere det indledningsvis vil jeg sige at dansk folkeparti har været bekymret for de her omprioriteringsbidrag som der jo har været
foreslår ganske konkret på finansloven to tusind og nitten at afskaffe omprioriteringsbidraget helt
kulturministeriets vedkommende cirka
de seneste tal fra to tusind og sytten endnu
kroner til internationale kulturpuljer det er vores prioritering det er
til regeringen i forbindelse med finanslovsforhandlingerne
regeringen imødekommer os på det område
omprioriteringsbidraget være fjernet på kulturområdet
også sige at omprioriteringsbidraget jo er noget som har eksisteret
firserne og alle regeringer har jo stået på mål for dem det nye er selvfølgelig at det blev rullet ud over alle områder og det nye er også at kulturministeriet så har skullet aflevere de her penge
har brugt dem til at styrke politiet og til at styrke sundhedsområdet det andet jeg vil sige
verden for at hjælpe og vi har jo hjulpet regeringen til at fjerne omprioriteringsbidraget på
her for et par dage siden eller var det i går fjernede vi det jo
er der ikke noget omprioriteringsbidrag længere på erhvervsuddannelserne jeg vil også sige at omprioriteringsbidraget er svært for
den dårlige måde det er en grønthøster og lad mig bare give et eksempel det kongelige danske musikkonservatorium i daglig tale kongekons
drift på grund af en fredet bygning og hvor kan man så skære på uddannelserne og det er cirka en tredjedel så de to procent rammer forholdsvist
pengene ved at skære ned på de internationale
at omprioriteringsbidraget fortsætter men i stedet for at putte dem uden for kassen
ind i en kulturkasse og så tager de pengene op og giver dem til vennerne fortrinsvis i de store byer det er ikke en specielt god måde at gøre det på det betyder
museerne på ærø for eksempel kommer til at betale for at
det kongelige teater skal have nogle flere penge det er skævt
har hundrede børn så tager vi de hundrede børns penge og samler dem i en kasse to procent af de penge de får
kun til nogle af dem det er jo selvfølgelig ikke en god måde at gøre det på
skal kulturen selvfølgelig også holde for men lad os dog gøre det på en klog måde og det er derfor vi foreslår at skære ned på de internationale kulturpuljer
at bruge pengene i danmark i hvert fald nogle af dem så det er ikke et enten eller vi tager nogle af dem og bruger dem i danmark så vil jeg også til sidst sige hvilket er vigtigt og jeg har tidligere spurgt ministeriet om
er kendt for at bruge virkelig mange penge på kultur idræt og fritid så ligger vi på
næsten samme niveau nemlig omkring de to procent skærer vi idræt og fritid
procent så danmark ligger på et højt niveau
statens udgifter
kommunernes og regionernes men vi ligger fortsat på et højt niveau det skulle være mine kommentarer til denne
mistet nogle penge og også institutioner inden for hovedstadsområdet og det er også derfor at vi foreslår at
også haft nogle drøftelser med tidligere kulturminister herre bertel haarder som også var meget ked af den måde det
det lykkedes os ikke at få ændret på de betingelser
de internationale midler vi vil tage nogle af dem så der vil stadig væk være plads til for eksempel kulturinstitutterne
kulturinstitutterne er så vidt jeg husker seksten
forudsat at tallene stadig væk holder så er der også
også bare minde om at socialdemokraterne fortsætter omprioriteringsbidraget på de to procent indtil to tusind og to og tyve hvorefter det så fortsætter
fjerne det fra to tusind og nitten vi har så peget på
vil hellere bruge pengene i danmark nogle af dem i stedet for at de går til udlandet
samlede område når vi fjerner firs million fra den internationale kulturpulje det er fuldstændig rigtigt
at alle de hjemlige kulturinstitutioner i hele danmark
på kultur frankrig norge sverige så ligger vi godt
vi friholder så fremover alle kulturinstitutioner i danmark det er vores måde at løse det på og det synes jeg
så synes jeg man stiller lidt store krav til alex ahrendtsen som bare var ordfører og når vi ikke engang i samlet flok kunne få ændret det
har været konkret hele vejen igennem vi peger på et område som vi vil skære ned på så vi kan redde
gå ind i finanslovsforhandlinger med hverken herre mogens jensen eller herre jacob mark om enkelte dele
at der er det her hjørne af kulturministeriet som vi gerne vil
og jeg tror på de gode viljer hvis det viser sig
de lader omprioriteringsbidraget fortsætte de samler pengene ind
til nogle andre kasser men nu putter de dem så i en kulturkasse og så tager de så og kigger på venner
op og deler dem ud blandt andet et hc andersen center på et gods i
over fire år og så putte dem i en kasse og så fordele og der siger jeg bare på vegne af dansk folkeparti at det
særlig smart måde at gøre det på for vi vil hellere
det er sagligt og fordi det er alle der så får gavn af det og så finder vi det på et
nu har jeg lige tjekket tallene og de tre institutter i rom damaskus og athen
om året og de øvrige kulturinstitutter er
så samlet set otte og tyve million kroner vi ved også
internationale kulturmidler sig til to hundrede og syv og fyrre
jeg er sikker på at det beløb ikke er der i dag så lad os bare skære
anerkender ordføreren så ikke at
at bevare disse institutter som herre mogens jensen
selv om vi finder firs million kroner til til omprioriteringsbidraget
hundrede og tyve million kroner og da de her institutter koster otteogtyvende
stadig væk være penge til de institutter
de koster otte og tyve million kroner sammenlagt så er der to og halvfjerds million
til andre internationale kulturpuljer og
snakker om det under finanslovsforhandlingerne når vi nu har reddet de her institutter som slet ikke kommer i spil
skal begynde et år senere i skole forældrene har ikke noget ensidigt krav på det alternativet og enhedslisten vil så vende det om så det er forældrene i samråd med kommunen der beslutter det og de mener så også at flere og flere børn ikke er klar til det
også læst beslutningsforslaget med interesse men jeg synes
derhjemme de kan vælge at ansætte en lærer til at gøre det hvis de har råd til det bare de opfylder undervisningspligten og
man skal kunne lære
er der den der frihed hvis forældrene så vælger at sende deres børn
opstiller nogle rammer for hvordan det skal foregå og rammerne er sådan at
det er nul klasse tidligere var det første
og hvis det så viser sig at
af den ene eller den anden årsag så kan det få udsat sin skolestart et år og det sker efter samråd med relevante personer
tre år de begynder i hvad der svarer til en børnehaveklasse i danmark når de er tre år gamle og så går de fire og tyve timer om ugen når de så fylder seks år begynder de
og der er nogle helt andre timetal i finland har de også skolepligt
året før er der obligatorisk børnehaveklasseundervisning og
en børnehaveklasselignende funktion de bliver sat til så derfor vil jeg på vegne af dansk folkeparti
at man kan få udsat skolestarten hvis barnet vurderes til ikke at være modent og netop fordi vi har den her undervisningspligt der giver forældrene frihed til at vurdere
kan vi selvfølgelig ikke gå hen og sige at den rettighed
gælde over for kommunen og skolen som har
at man farer lidt vild her man har glemt at vi kun har undervisningspligt at forældrene har ansvaret for barnet men at
har mulighed for at overlade barnet til en skole og kommunen som så med folketinget i ryggen har opstillet nogle rammer for hvordan det skal foregå og vores rammer
får selvfølgelig udsat deres skolestart
sker det gnidningsfrit det man vil
give forældrene en ret over for skolen selv om der ikke er skolepligt og det er derfor jeg synes man farer lidt vild og blander tingene sammen
er det kommunen der tilbyder at eleverne kan få undervisningen der
kan man så tale sig frem til om barnet skal starte lidt senere og det sker
hvor man kan håndtere det på en anden måde
møder problemer i den skole som
barnet optaget på jeg bliver bare nødt til
det er jo en form for rettighedsbaseret tankegang
forældrene har ansvaret for
afgøre hvor den skal opfyldes der er den mulighed at
sendt i skole en folkeskole og så er det selvfølgelig folkeskolen med kommunen i ryggen der i sidste ende afgør om
skal have udsat skolestart efter samråd med forældrene og efter indhentning af pædagogisk personales vurderinger det synes jeg egentlig er en god og fleksibel
man forventer også at forældrene siger til deres barn du skal opføre dig ordentligt og
du gør hvad skolen lærerne og skolelederen siger til dig og hvis ikke du gør det jamen
når man sender sit
overholde de regler der er og det er de regler vi har vedtaget hvis vi pludselig begynder at give forældrene alle de her rettigheder som de egentlig ikke har adkomst til fordi
kun er undervisningspligt så skrider det jo så er det ikke længere fællesskabet så er det den ekstreme individualisme som alternativet
vi et håb om at vi kunne overbevise regeringen om at vi skulle gøre yderligere
er det jo vores formening at der ingen grund er til at udskyde revisionsbestemmelsen fordi der er tilpas viden
bestemmelsen og loven ikke bliver brugt særlig meget ude i kommunerne derfor er der ingen grund til at udskyde det men regeringen var lidt sen om at melde tilbage
om der kunne gøres yderligere ud over
udskydelsen af revisionsbestemmelsen og svaret var desværre negativt derfor meldte vi
på forhånd tilbage at vi under andenbehandlingen ville fortælle hvad vi ville stemme under tredjebehandlingen og vi vil fortsat stemme imod en udskydelse af revisionsbestemmelsen
under ni timers støttebehov om ugen får og det er kun forældre til
ni timers støttebehov der har ret til at klage til klagenævnet for specialundervisning og det
ret vigtigt lige at understrege det alle børn får støtte i folkeskolen alle har også ret til at klage men det er kun dem med ni timers
støttebehov om ugen eller mere der har ret til at klage til
enhedslisten henviser i
fns handicapkomité der er meget kritisk enhedslisten henviser også til at klagenævnet ændrer i kommunens afgørelser i en tredjedel af sagerne
en tredjedel af dem har medført ændringer
forslaget vedrører
folkeskolen som jo er forligsbelagt
folkeskolelovens § en og halvtreds i dansk folkeparti anerkender vi at der
være et problem og derfor vil vi også gerne sige til enhedslisten at vi vil tage det med i folkeskoleforligskredsen når vi holder vore jævnlige møder så vi kan drøfte det med de øvrige partier i forligskredsen og jeg håber
på at enhedslisten anerkender det og at man er tilfreds med det hvis man ikke ønsker det
vi selvfølgelig lade være vi vil også gerne henvise til
at regeringen er gået i gang med at kigge på en del af området som følge af det handicapudspil som dansk folkeparti havde tidligere på året og der vil det også være oplagt at kigge på det her som
vi skulle dykke ned i altså hvorfor det lige er ni timer hvis vi ændrer det underminerer vi så
åbner vi op for en amerikanerisering som socialdemokratiet peger på der er en masse ting vi lige skal have kigget på inden vi overhovedet begynder at ændre det og det er derfor vi ikke bare kan sige ja til et beslutningsforslag
og der skal hele forligskredsen høres så det kræver faktisk enighed blandt alle syv partier hvis det er at vi skal ændre det det er min vurdering
man vil forhindre udenlandske tilskud til blandt andet moskeer og foreninger det vil man så ikke når det bliver helt konkret
af finanslovsaftalen og jeg går ud fra at regeringen vil leve op
støtte og deres skoler vil kunne være ejet
fordi der ikke er nogen lovgivning imod det så det er jo et dårligt eksempel at bruge usa
kan en ekstrem muslimsk organisation jo også slå sig ned i usa og derfra støtte
en friskole i i danmark så vil ministeren dog ikke
i salen det jeg
hvorvidt socialdemokratiet vil stemme for ved en andenbehandling eller hvordan
sig at det her beslutningsforslag
der er mange måder man kan støtte på man kan tale pænt om det ved førstebehandlingen