syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
ikke dette lovforslag som vil svække deres
er cirka seks per institution og hvis man gør det op i forhold til antal prøvebegivenheder
vi altså helt nede på at det er omkring en promille af prøvebegivenhederne som der kommer klager over så jeg
håber at de bekymringer der måtte være også selv om der er bred tilslutning til
bliver gjort til skamme når vi følger begge dele tæt sådan at
nogle ændringer som først og fremmest
en særlig vigtig målgruppe af unge for det er meget forskellige uddannelsesbehov eller veje der skal til for
en ungdomsuddannelse og desto mere skal man
efter hvilke tilbud hvilke unge og hvor i landet
lovforslaget kommer hele vejen rundt om den her
eller det er måske nogle unge som i virkeligheden i højere grad kunne få gavn af den fleksuddannelse som regeringen har annonceret og som er
bare for at sige vi er opmærksomme på det
får de uddannelsestilbud der er bedst
ikke forstår hvad det er spørgeren måtte hentyde til med det
nogen hemmelighed at regeringen lige fra regeringens tiltrædelse det fremgår af regeringsgrundlaget har haft et ønske om om man se på undervisningsandelen det der sker i løbet af dagen med
at arbejde mere end alle andre på arbejdsmarkedet men kan man se på selve det der sker i løbet af arbejdstiden sådan at lærerne er lidt mere sammen med eleverne så kører der så overenskomstforhandlinger nu
vi har jo hørt et meget tydeligt ønske fra kl
ændrer ikke ved at vi har et ønske om at gøre alt hvad vi kan for på indholdsdelen at få en mere sammenhængende dag med flere timer
så det bliver jo et fast timetal for eleverne men forskelligt alt efter hvilken årgang de er på inden for det bliver der også lagt en norm sådan at det vejledende timetal for de fagfaglige timer ligger fast det bliver så i øvrigt øget fordi vi i regeringen lægger op til at man
hvad der ikke er lovpligtigt i dag
meget mere fast ramme for balancen imellem de fagfaglige timer som vi løfter
den nye aktivitetstid som skal understøtte både de fagfaglige timer
sociale og almene kompetencer mere bevægelse og så videre det betyder
skolen ind i skoletiden hvor ungdomsinstruktører laver nogle forløb sammen med eleverne
den lokale musikskole som har forløb sammen med eleverne ind i skoletiden
at melde sig ind i den lokale idrætsforening
bliver plus plus til gavn for eleverne og
de mindste elever
er en sammenhængende skoledag vi har ikke et ønske om at lave heldagsskoler
rigtig vigtigt som en del af det at alle børn får mulighed for at blive så dygtige som de kan at vi også får dem med
at de får flere og bedre timer
et tæt samarbejde mellem lærere og pædagoger
kan understøtte hinanden i de fagligheder de hver især
vil det for eksempel også være muligt at man løbende gennem hele dagen
den måde at se undervisningen på vi gerne
er et samarbejde med idræts og foreningslivet
lige præcis give en bredere palet til børnene
og selvstændig forældrebestyrelse regeringen kan ikke støtte forslaget og det vil jeg gerne nærmere begrunde enhedslisten ønsker
den seneste tids udvikling i prisniveauet og for at sikre at en folkeskolereform ikke bringer betalingen endnu mere ud af proportioner
med regeringens folkeskoleudspil
med flere og bedre timer til undervisning og andre læringsaktiviteter samtidig er det også hensigten at både sfo og klubpædagogerne og sfo og klubaktiviteterne skal integreres bedre i
af skoledagen den sammenhængende aktive skoledag indebærer at eleverne får mindre behov for at benytte kommunens fritids og klubtilbud kommunerne vil fortsat skulle tilbyde
og klub til eleverne svarende til niveauet i dag for eksempel når eleverne på mellemtrinnet får fri fra skole omkring klokken femten vil det stadig være muligt at bruge nogle timer i klubben hvis de er tilmeldt
og forældrene skal selvsagt også fortsat betale for
på forudsætningen om at kommunerne kan nedsætte forældrebetalingen i
indførelsen af et tilsvarende loft over forældrebetalingen i sfo skønnes at betyde en udgift i
det ville være konsekvensen af enhedslistens forslag
vil have nogle ganske væsentlige økonomiske konsekvenser for det offentlige
er det der ligger på tegnebrættet i forhold til hvordan dansk økonomi ser ud i øjeblikket
forældrebetalingen opgjort som et samlet gennemsnit for børn og unge i alderen seks tretten år har været stigende i de senere år
danmarks statistik viser en udvikling i takstniveauet for de kommunale sfoer hvor de opgjort som samlet landsgennemsnit for alle kommuner i to tusind og tolv prisniveau er steget fra årligt syttentusinde
det svarer til en stigning på seks procent i perioden fra to tusind og syv til
hvis man ser på de seks ni årige i indskolingen de tilsvarende tal for de ti til tretten årige på mellemtrinnet
at det i to tusind og syv kostede årligt titusinde og
er forældrebetalingsandelen steget fra fire og fyrre procent i to tusind og syv til to og halvtreds procent i to tusind og elleve
fastsatte sfo takst fripladstilskud ydes under hensyn til forældrenes økonomiske
og det synes jeg er et godt og solidarisk princip som vi jo altså også kan se når man tager det med i den gennemsnitlige beregning på prisudviklingen
dispensationsmulighed i kommuner der ønsker at opretholde en særskilt ledelse af skole og fritidstilbud
følge udviklingen og holde snor i at der ikke i de kommende år over en
takstforhøjelser herunder også for
om det her område og hvor vi fra
og regeringspartiernes side også får mulighed for at fortælle lidt om hvordan vi ser at sammenhængen er i folkeskoleudspillet og hvad det indebærer i forhold til blandt andet sfo området som vi jo synes er hele sammenhængen i en mere sammenhængende dag mellem lærere og pædagoger herunder at de
pædagogiske aktiviteter der sker i sfo og klub
er rimeligt at sige at det er en del af det som kommunerne skal have af muligheder for hvordan de selv vælger at organisere det område og som de jo derfor
loft over forældrebetalingen man kan også vælge at prioritere anderledes og sådan er det jo for en kommunalbestyrelse det er jo en samlet vifte af forskellige udgifter man skal forholde sig til
at prioritere inden for ældreområdet hvordan man ønsker at prioritere inden for folkeskoleområdet
er jo det som er en del af det kommunale politiske beslutningsgrundlag hvordan ønsker man at prioritere og her er der altså i loven en mulighed for at man kan vælge enten fritidshjem over dagtilbudsloven eller
en god mulighed for at en kommunalbestyrelse selv kan tage den diskussion med sine borgere og dermed også prioritere inden for de forskellige velfærdsområder
i forhold til min egen holdning til selvejende daginstitutioner
positive over for selvejende daginstitutioner
de har større frihed til hvordan de kan organisere deres arbejde og det er
mulige måder en sympatisk måde herunder med den høje grad af forældre
som er en del af de selvejende daginstitutioners principper
jeg ved ikke helt hvad det er spørgeren tænker på
ejerformen i sig selv men netop ud fra en vurdering af kvaliteten så det er fire ting vi kigger på det er kvalitet det er nærdemokrati det er forældreinddragelse
betyder noget for om der kan komme til at ske en
er nogle hvor der ikke er loft over forældrebetalingen
faktisk kan trække profit ud af dagtilbuddet alt efter ejerform
en lovbehandling vi har om et beslutningsforslag hvor regeringen
klart har tilkendegivet at at vi vil kigge på muligheden for at man også kan oprette dagtilbud
inden for friskoleloven så mig bekendt
tredive fuldstændig frisk i erindring
i fællesskab kan finde frem til når vi kigger på betænkningen fra b
stuen for unge med særlige behov
mange har et stort hjerte for og med rette
som hvis vi ikke havde stuen vil have rigtig svært ved at finde et uddannelsestilbud der er skræddersyet til dem sådan at de også får flest mulige livschancer bagefter
gjort at enhedslisten som det eneste parti har valgt ikke at støtte
faktisk noget der er taget højde for
det spørgsmål som fru rosa lund rejste om vejledning det er altså sådan at den vejledning der tilbydes er fuldstændig den samme
vejledningsloven og derfor vil jeg opfordre enhedslisten til at stille udvalgsspørgsmål sådan at
det samme gælder det spørgsmål som enhedslisten rejste og var i debat om her fra talerstolen
er en individuelt tilrettelagt ungdomsuddannelse fordi
at det ville være fantastisk hvis vi kunne nå i mål med at der
bred opbakning hele vejen rundt
en særlig tak til venstre konservative og dansk folkeparti for de drøftelser der har været om
loven helt til dørs sammen sådan at der
men også de nye elementer vi har tilføjet nemlig det at sikre at vi sammen med kl nu får igangsat en analyse
så præcis målgruppeafgrænsning som muligt
en gruppe af unge som har meget meget forskellige forudsætninger men
med så præcis en afgrænsning som muligt for
er det selvfølgelig det bedste tilbud for den unge som
analyse vi vil igangsætte med kl af praksis i klagenævnet
vi også kigge på mulighederne for bedre dokumentation
at den unge er i målgruppen for den særligt tilrettelagte ungdomsuddannelse
også tage kontakt til kl for at drøfte hvordan kvaliteten og udbyttet af de unges uddannelsesforløb kan højnes inden for de eksisterende rammer for igen er det meget forskellige måder man har valgt at skrue tilbud sammen
det er nemlig utrolig vigtigt at vi får sikret højst mulig kvalitet igen med udgangspunkt i de meget forskellige unge
fire år sådan at der kommer en evalueringsrapport den første august to tusind og sytten så vi igen har
de justeringer som et bredt flertal i folketinget bakker op om nu men også de kvalitetsdrøftelser vi tager med kl og diskussionerne om en mere præcis målgruppeafgrænsning kan komme med i
dem der har fingeren på pulsen i forhold til
som flere har nævnt her fra talerstolen
i forbindelse med kontanthjælpsreformen har løst det som
det er blevet ændret nu sådan at
det skal selvfølgelig være sådan at når man er på stuen skal man have en mulighed for at være på den uddannelse på lige vilkår med andre unge der er på en uddannelse
deres børneopsparing og formue bliver heller ikke fraregnet før de
får på de øvrige ungdomsuddannelsesveje
klap projektet som lev blandt andet har peget på
på arbejdsmarkedet vil jeg foreslå at ordføreren stiller det som et udvalgsspørgsmål også hvis der er lignende projekter for
være mulighed for en afvejning af tilbuddenes
ikke bare per automatik bliver et uddannelsestilbud som måske
har en rigtig høj omkostning hvor der er andre tilbud som også kunne leve op til det men jeg vil godt understrege
aftaleparterne skal lave at man altid tager både den enkelte elev og de pårørende med i en tæt dialog for det betyder nemlig rigtig meget også for valg af uddannelsessted men selvfølgelig skal der være en afgrænsning så man
frit slag uanset hvad udgangspunktet er at man tager afsæt i
er det bedste tilbud for den unge i en tæt dialog med den unge og de pårørende sådan at man
sådan at der kan være mindst et særligt tilrettelagt gymnasialt uddannelsestilbud til denne
mindst et i hver region der er også givet hjemmel til at
hvis der er et forsøgsudviklingsarbejde der viser at det vil give mening
på alle mulige måder et lovforslag
enkelte kritiske røster i forhold til økonomien til det vil jeg sige
det ikke er fordi der kommer til at ske en langsom udhuling af taxametrene det er sådan at undervisningstaxameteret til de almengymnasiale uddannelser
vil komme til at blive nedsat med nul procent i to tusind og fjorten og det vil så stige til cirka nul procent
en almindelig gymnasial uddannelse til en gruppe af unge
inden for det undervisningstaxameter som der er i dag med de
den brede tilslutning og jeg glæder mig til at vi når i mål med det
ude i virksomheder samtidig med at man også får den teori der skal til uanset om man skal være tømrer murer eller andet
betyder at vi har nogle meget veluddannede unge hvis de vel at mærke gennemfører deres erhvervsuddannelse det diskuterer vi så i andet regi
men det forudsætter at de kan få en praktikplads vi har lavet
folketinget som blandt andet betyder at der nu
samarbejde med virksomhederne
oprettet ordinære praktikpladser og nu kigger vi yderligere på hvordan vi igennem sociale klausuler eller uddannelsesaftaler
er et lille men vigtigt bidrag til det
gennemføre en række massive offentlige investeringer blandt andet inden for det statslige område i forhold til femern bælt
er stimulere den vækst som vi alle sammen håber der kommer gang i
offentlige som en stor arbejdsgiver være med til at sætte gang i offentlige investeringer som betyder at der bliver skabt private jobs vækst i private virksomheder det er hele ideen omkring sociale klausuler
det offentlige vælger at lave massive investeringer til gavn
vi synes i regeringen at det giver dyb mening at se de her ting i sammenhæng og
det skal vi selvfølgelig bruge til også at få skabt nogle uddannelsespladser
nu har vi i første omgang gennemført sociale klausuler uddannelsesklausuler i forhold til statslige udbud
vil det gælde i forhold til kommunale og regionale udbud
forskellige offentlige opgaver det kan være udbygninger det kan være renoveringer
august to tusind og tretten
dette lovforslag hvis man for eksempel på en erhvervsskole
er med til at underminere hele vekseluddannelsesprincippet
til at gå ind i det som er formålet med det nemlig at vi har en fælles forpligtelse til at
handler ikke om at ramme virksomheder det handler om det modsatte
en bred vifte af erhvervsuddannelser hvor vi ved at hvis vi ikke får skabt tilstrækkelig mange praktikpladser
alvor får gang i væksten igen det som lovforslaget handler om bare for lige
man næsten glemme i den diskussion der var er
vucer erhvervsskoler private gymnasier
i forbindelse med udbudsforretninger at anvende klausuler om uddannelses og praktikaftaler
er blevet diskuteret her et følg eller forklar princip
de steder hvor man har lavet frivillige partnerskabsaftaler som rent faktisk er med til at skabe flere praktikpladser
med lovforslaget her at man fortsat fortsat kan lave frivillige partnerskabsaftaler men det skal selvfølgelig være frivillige partnerskabsaftaler med kvalitet
har lavet en frivillig partnerskabsaftale hvis der i realiteten ikke er nogen substans i den det er lige præcis
får venstre og konservative til
er gode svar på de tekniske spørgsmål om det alligevel ikke er en god idé at give muligheden for at bruge sociale klausuler og uddannelsesaftaler som et supplerende værktøj
af initiativer der i øvrigt bliver taget for at skaffe
praktikpladser og lærepladser til de unge
nok praktikpladser og sociale klausuler er et frivilligt tilbud hvor virksomheder
får en ordre i kassen og samtidig også skaber nogle uddannelsespladser som der er hårdt brug for i forhold til de unge
bredt flertal bag lovforslaget det er et lille men vigtigt forslag
det vil sige at som udgangspunkt når det er en statslig myndighed for det kommende år også kommuner og regioner
forhold til selvejende institutioner skal man som udgangspunkt anvende sociale klausuler hvis ikke man gør det det kan der være nogle gode grunde til skal man forklare hvorfor man ikke gør
institutioner når det er de skal have lavet forskellige opgaver at man anvender sociale klausuler men sådan set var den konservative ordfører jo den der allerede gav nogle eksempler på at på trods af at der ikke
så skarpe rammer og regler nu er der faktisk blevet oprettet lærepladser med sociale klausuler allerede
vi optaget af at være med til at dele viden om de frivillige partnerskabsaftaler rigtig god idé region hovedstaden bare for at nævne en der ikke har været her har været rigtig god med nogle jobkonsulenter
hjælpe med at få lavet endnu flere praktikpladser rigtig god idé
lærepladser ved at offentlige udbud anvender sociale klausuler så vidt det er muligt
fremtidens folkeskole det er
alle børn skal blive så dygtige som de overhovedet kan
har nogle særlige udfordringer som skal have det løft der skal til for at de bliver dygtigere
det andet mål der er i folkeskolereformen og det er at alle børn skal blive så dygtige som de kan uanset baggrund uanset deres forældres sociale baggrund
er lige så centralt og banebrydende at vi både sætter skyhøje faglige ambitioner på vores børns vegne men
et mål om at de skal trives og når vi synes det er så vigtigt at børn skal trives
det kræver selvfølgelig at man også virkelig diskuterer hvad det er for en ramme der skal til for at vi får udviklet fremtidens folkeskole ud fra de her tre nationale mål og
er det fordi vi er seks partier aldrig har så mange partier været med i et fælles forlig selvfølgelig er det sådan at når man er
er der forskellige holdninger sådan må det være det er en del af demokratiet men det er faktisk lykkedes os ved at gøre os umage med at snakke med alle de mange interessenter
bedste for den fælles folkeskole
til hinanden at lave en meget stor helstøbt pakke der udstikker nogle meget langtrækkende spor for udviklingen af folkeskolen og det synes jeg er
et partipolitisk slagsmål
starter i nul klasse og forlader folkeskolen efter niende eller tiende klasse vi har en masse rigtig dygtige lærere flere og flere pædagoger
med til at planlægge hvordan vi udvikler en skole der løfter vores børn og det kræver
hinanden håndslag på at når
stor reform i søen
snakket en del om nogle af de indholdsting som ligger i
sagt af flere her og det er
har en skole der hele tiden er i udvikling
gode skoler rundtomkring
været med i forsøgs og udviklingsarbejdet på en række punkter
koncentration deres motivation og dermed også deres lyst til
nogle af de mere teoretiske fag der er i folkeskolen
møde tidligere og vi skal udvikle gode undervisningsmetoder sådan at man fra når man er helt lille i danmark
bliver rigtig kompetente også på fremmedsprog
der er jo en grund til at vi her i danmark vægter en rigtig god læreruddannelse en rigtig god pædagoguddannelse og i øvrigt også andre faglige kompetencer
med flere timer med mere varieret undervisning
arbejde der skal til for at man netop kan udvikle forskellige typer af undervisningsformer til meget forskellige børn
jeg vil bare stilfærdigt sige at
folkeskolereformen træder fuldt i kraft og det bliver så senest med udgangen af to tusind og femten så vil det være sådan at de mindste elever vil få en skoledag hvor de normalt vil få fri
tredive tiden og de ældste elever fra syvende klasse og frem vil få fri
det betyder faktisk et markant timeløft for eleverne og godt
desværre har vi jo set gennem en lang årrække og der er rigtig mange der har været bekymrede over det at eleverne har fået færre og færre timer selvfølgelig betyder
er flere timer af høj kvalitet
det er rigtig veluddannede lærere veluddannede pædagoger i skolen rigtig dygtige skoleledelser det er der måske ikke snakket så meget om i debatten her men det er jo faktisk en af de andre hjørnesten som vi har i reformen
sådan at i folkeskolen har hvad der svarer til linjefagskompetence det er også efteruddannelse til de pædagoger som får en tydeligere rolle i samarbejdet
ud i de enkelte klasselokaler og den viden skal tilbage igen så vi hele
for nogle undervisningsmetoder der virker for at vi kan møde meget forskellige børn
nøglen til hvordan vi får kvalitet i flere timer er rigtig rigtig dygtige lærere
af de ting som jeg glæder mig rigtig meget til at se blive udfoldet i folkeskolereformen
samtidig med at eleverne får en
på en måde hvor den længere skoledag inviterer mange andre til at bidrage til børnenes læring en af de vigtige overskrifter er det som vi har kaldt for den åbne skole og det der ligger i den åbne skole er at skolen åbner sine døre endnu mere til den lokale omverden
jo være sådan i den nye skole at alle elever fra syvende klasse vil kunne møde forskellige linjer og valgfagspakker og i højere grad kunne vælge efter motivation og lyst
lokale virksomheder eller sammen med lokale
og kulturinstitutioner som i øvrigt også inviteres
lave nogle forløb sammen med eleverne som en del af dagen
med stor glæde har jo netop fra idræts forenings og kulturlivet som nu kan se at de får en reel rolle i samarbejde med skolerne og
og selvfølgelig kan de ressourcer også sættes i spil i
det være sådan at skolerne og kommunerne formulerer en politik for hvordan de samarbejder med foreningsdanmark
være en del af den længere skoledag hvordan kan man hvis man som elev er med i eliteidræt
få det ind som en del af den længere skoledag det skal der laves samarbejdsaftaler om
er fleksibilitet sådan at det kan passes ind
også en enorm styrke at vi med den her skolereform netop ikke laver en fælles model for alle men
et er at mange skoler laver forskellige typer af forsøgs og udviklingssamarbejde noget andet er at hvis vi
man kan indrette skolen på og den fleksibilitet
betyder det nu at vi så indfører gammeldags niveaudeling ad bagvejen nej
bygger på at vi kan se at der lige præcis er balance
fast i i fællesskabet stamklassen holdet årgangen det er
som klassefællesskabet giver men med muligheder for forskellige typer af hold
man laver forskellige forløb
undervisningsformer så man ved at hvis man skal møde de her
så skal man koble de teoretiske fag på det praktiske og så kan man lave holddeling
nogle gange og det ved vi også rigtig meget om
en af skandalerne i folkeskolen
er alt for mange børn der hen over årene er blevet kanaliseret væk fra den fælles folkeskole væk fra deres kammerater og til det specielle over til nogle særlige skoler
har brug for så meget ekstra støtte at det er det helt rigtige tilbud for dem
fleste børn skal kunne blive i den fælles folkeskole med den nødvendige støtte sammen med deres kammerater men de har selvfølgelig brug for at
hvis man har brug for ro og fordybelse selv det giver holddeling mulighed for også her har vi givet frihed til at man kan sætte pædagogikken og didaktikken i centrum med udgangspunkt i det enkelte barn der skal kunne løftes
digital læring at man har sit digitale penalhus og man kan bruge de sociale medier i et læringsperspektiv jeg godt understrege
i modstrid med den fælles enhedsskole at vi vægter at børn går sammen fra nul til niende klasse men med forskellige typer af holddeling det skal også give mulighed for at man kan arbejde med sine særlige talenter vi permanentgør muligheden for
og vi giver mange bedre muligheder for at man kan lave forskellige typer af talentforløb fordi børn have talenter på mange forskellige måder og det at man har muligheden for noget man brænder særlig meget for man er særlig dygtig til og kan blive endnu dygtigere
utrolig inspirerende for andre elever vi ved nemlig at elever spejler sig positivt op imod hinanden det bliver der også åbnet for endnu mere med den nye reform i det hele taget
teori praktik anvendelsesorientering
kan gøre det i det rigtige miks og så igen tilbage til at det skal understøttes af kompetenceløftet som er i forhold til medarbejderne
et sidste ord i forhold til
lektiecafeer som jo har fyldt meget
senest med udgangen af to tusind og femten fordi lektiecafeer jo ikke bare er lektiecafeer som det så bliver nu som noget der skal være efter alt det andet det er vi enige om i
bortset fra det konservative folkeparti
kunne arbejde med muligheden for at man kan få hjælp til sin lektier men det er egentlig ikke
det allervigtigste det vigtigste er er at kunne få hjælp til lektier og arbejde med faglig fordybelse
som de arbejder med bliver motiveret til at træne og øve fordi
ja det er jo derfor man har lektier det er fordi man skal træne og øve ting som man skal bruge siden hen
man nødvendigvis har fået en lektie for men fordi man gerne vil fordybe sig i noget på et højt niveau det kunne være på et talenthold eller andet
hele tænkningen om at der skal være tid til faglig fordybelse herunder lektiehjælp det skal skolerne selvfølgelig kunne tilrettelægge fleksibelt
det passer i løbet af skoledagen og det skal selvfølgelig være sådan at det er med det miks af medarbejdere som der vil være i fremtidens skole
har gjort grin med
hulahoptid eller væretid
at det der sker er læring på mange måder
er nogle ting vi skal justere undervejs men vi har turdet
og med en meget bred dialog og med meget
jeg gerne sige tak til alle sammen for og jeg glæder mig utrolig meget til at følge den her reform til dørs
været glade for den men så vil jeg følge alle de andre børn som vil få gavn af den her nye skole der bygger på meget kendt men også
bemærkningerne til lovforslaget at udgangspunktet er at der faktisk bliver strammet op på stamklassens og fællesskabets betydning for undervisningen
det er vigtigt at man bruger mulighederne for holddeling fordi det er det der gør at man kan lave mere varieret undervisning for forskellige børn men det skal vel at mærke altid være med en pædagogisk begrundelse det står meget præcist i lovforslaget
det er at man netop forholder sig til den pædagogiske begrundelse for hvorfor man arbejder med hold undervejs og derfor kan man ikke bare lave permanent niveaudeling
et krav om at der skal være en pædagogisk begrundelse og at der jævnligt det vil sige mindst hver anden til tredje måned skal foretages en konkret pædagogisk vurdering af brugen af holddannelse på baggrund af fagligt niveau i forhold til såvel klassen som den enkelte elev
en pædagogisk begrundelse hvis der så i øvrigt er nogle kommuner som har problemer med indeklima jo er kommunernes ansvar at sørge for at der er et ordentligt
forældre ikke skulle bryde sig om det
har til første behandling tværtimod har de bakket op om store dele af folkeskolereformen jeg kan heller ikke genkende billedet af at der ikke har været en folkelig debat og
udemokratisk jeg kan ikke mindes at jeg har været
ikke mindes at der har været en længere og mere offentlig debat i samtlige medier
det samme som at alle parter er enige men
regeringen kom med sit udspil til
sådan at vi når bedst muligt videre så
nuværende formålsparagraf som bliver understøttet af det
vi gør med folkeskolereformen
søen når der faktisk er en rammebeskrivelse på formålene som som fint bliver opfyldt også med det der ligger
det op til skolens ledelse at beslutte om det skal være
her beregningsteknisk sagt at det kan være fifty fifty lærer og pædagog men det er op til den enkelte skole at beslutte hvordan man sikrer sig at der er den rigtige kombination af faglige kompetencer men igen vil
hvert af de tre forslag som er indeholdt her i beslutningsforslaget det første element
frie grundskoler skal have adgang til at oprette vuggestuer for på den måde at sikre en sammenhængende overgang fra vuggestue til børnehave
at regeringen kommer med et lovforslag der lige præcis giver mulighed for
adgang til at etablere og drive private institutioner private pasningsordninger
vuggestuer det lovforslag forventes fremsat for folketinget her til december
frie grundskoler frie kostskoler og private gymnasier er
dybe historiske rødder hos de frie skoler at de hver bygger på en lokal forankring og et lokalt folkeligt engagement
geografisk og bygningsmæssig enhed skoler der oprettes som filialer er centralt styrede skolekoncerner
ikke i samme udstrækning kunne bidrage til mangfoldigheden derfor vil jeg godt bede om stor forsigtighed
i givet fald vil indebære
regeringen er ikke interesseret i at anvende statslige tilskudsmidler på skolekoncerndannelser som i yderste konsekvens kan udvikle sig til egentlige skolekoncerner det har vi set tidligere og det åbner det her
den enkelte skoles forankring i lokalmiljøet er helt afgørende og regeringen kan derfor ikke støtte den del af beslutningsforslaget som giver mulighed for etablering af filialer
en helt konkret situation i et lokalområde de diskussioner tager vi selvfølgelig altid
men det her beslutningsforslag åbner for at man kan lave egentlige skolekoncerner og derfor kan vi ikke støtte
tredje og sidste element i beslutningsforslaget går ud på at husholdnings og håndarbejdsskolernes navn i lovgivningen skal ændres til frie fagskoler og at skolernes kernefaglighed i loven skal beskrives som livspraktiske og erhvervsrettede fag også
rigtig fornuftig ligesom det første med vuggestuerne
frie grundskoler men også her bliver der altså sparket en åben dør ind jeg har haft
rigtig gode diskussioner med friefagskoler og har også tydeligt tilkendegivet at vi vil ændre husholdningsskolernes og håndarbejdsskolernes navn i lovgivningen til frie
jeg ser også med velvilje på skolernes ønske om en ændret profil af skoleformen der er drøftelser i gang lige nu som vi har
friefagskoler om behov for og ønsker om justering af lovens krav til skolernes kernefaglighed og derfor forventer regeringen også at kunne fremsætte forslag for folketinget om ændring af lovgrundlaget for husholdningsskoler og håndarbejdsskoler
det er alt for vidtgående i forhold til at kunne åbne noget som jeg
tilbud inden for alle hovedområder og samtidig øge mulighederne for højere niveauer i de almindelige erhvervsuddannelser
rumme flere og bedre udfordringer og videreuddannelsesmuligheder for de mange unge som danmark har brug for inden for erhvervsuddannelserne forslagsstillerne skriver i deres bemærkninger at gymnasiet i dag bruges som en varmestue for de uafklarede
ikke genkende den beskrivelse men anerkender at der er behov for at understrege det studieforberedende sigte og gøre elevernes valg af fag og studieretninger mere gennemsigtige
gymnasieelever om endeligt ønske af studieretning mens de går i gymnasiet og gymnasie
hf uddannelsen er en fleksibel boglig uddannelse med dansk på a niveau samt en række fag på mindst b og c niveau dansk på a niveau er afgørende for at opnå studiekompetence
at man skal have a niveau i dansk hvis man skal ind på en række akademi og professionsuddannelser så vi mener faktisk at hf uddannelsen er
også løfter nogle af de udfordringer
dansk folkeparti ønsker at løse med forberedelsesskolen
måske være fint hvis de startede der først i stedet for at tage
en omvej og det er jo noget af det vi gerne vil til at tydeliggøre nemlig hvilke af de forskellige ungdomsuddannelser der giver adgang til
har valgt at føre de sparede midler tilbage i
undervisning som de skal det er deres tilskud
betyde at de statsfinansierede skoler
til at miste nogen udgifter på grund af konflikten
rigtig mange kommuner der har gjort og jeg må sige at jeg har det også sådan at vi skal holde fast i at det er en kommunal beslutning
en levende og nuanceret debat i en skole at man anvender materiale som er stærkt ensidigt i forhold til et eller andet synspunkt
anvende ensidigt materiale
andet politisk religiøst eller andet ærinde
marked for lærebøger og andre undervisningsmidler som skal anvendes uanset om vi snakker om folkeskole eller grundskole
sådan at gymnasieskolernes rektorer
har det overordnede ansvar for valg af undervisningsmaterialer
hvis der er nogen der synes at det på en måde er skævt
den armslængde at man har diskussionen der
er et problem så vil jeg også anfægte at man kan lave
politisk neutrale bøger
lige præcis derfor at der skal være en mangfoldighed af materialer inklusive forskellige synspunkter
vedtaget nye retningslinjer for statstilskud til operation dagsværk
og jeg citerer ingen elever må tvinges til at deltage i
aktiviteter man kan altså ikke som elev blive tvunget til at deltage i en indsamling eller lignende
på en skole der vælger
afvikles på to måder
en fridag og de elever der deltager i operation dagsværk kan efter eget valg benytte fridagen hertil eller
er en skoledag med undervisning når det så er sagt
godt understrege at et af formålene med de gymnasiale uddannelser er at eleverne lærer at forholde sig reflekteret og ansvarligt til deres omverden herunder deres medmennesker natur og samfund og deres egen udvikling det skal de forberedes til at tage et ansvar i forhold til og der mener jeg
sådan som det er gennemført med de kriterier der er herunder at ingen elever må tvinges til at deltage i operation dagsværks aktiviteter
jeg har den opfattelse at operation dagsværk arbejder rigtig seriøst
områder man har med at gøre på mange forskellige måder ude på gymnasierne temamøder fællestimer og så videre og på den måde
indgået i de undervisningsforløb der har været
jeg opfatter som et rigtig fint initiativ det er rigtig seriøst er utrolig mange elever der engagerer sig i det og jeg vil gerne understrege at der kan tvinges til at være en del af det er det sådan at
er nogle klare retningslinjer for at det i øvrigt skal ske med en organisation som er accepteret som samarbejdspartner i forlængelse af de regler
det vil sige at det er en vifte af organisationer som man via udenrigsministeriet kan se
opfatter operation dagsværk som rigtig seriøst
flot at der er enogtyvetusinde og femhundrede elever der har deltaget i år og jeg kan ikke se at der
forhindre de mange unge og de gymnasier
i forhold til de forskellige obligatoriske fællesfag og dem vil jeg gerne give nogle eksempler på i nogle af de forskellige obligatoriske fællesfag og det er
hvor beskrivelsen af fagets identitet og formål indledes på den her måde fagets kerne er dansk sprog og litteratur den samme formulering findes så også i de øvrige gymnasiale
hvis vi kigger på faget historie som også er obligatorisk på stx der står at historiefagets kernestof er centrale begivenheder perioder og udviklingslinjer i såvel danmarks historie som verdens historie og
og i samtidshistorie på hhx er det hovedlinjer i danmarkshistorien og verdenshistorien hvis vi så kigger på samfundsfag
det er den samme formulering som indgår i kernestoffet
på hhx og htx så på en række områder er det præciseret hvad det nære betyder når man går ind i de enkelte
det danske eksplicit fremgår i en række af de obligatoriske fag
det ikke lade sig gøre at det danske også indgår i det men lad os se på det med de konkrete eksempler som
giver man også et bredere perspektiv på hc andersen hvis man kan sætte flere
statistikere der siger at om man ligger på en syvende eller en trettende plads kan man ikke sige med sådan signifikant
sikkerhed men det man kan sige er
ligger i den gruppe af lande der ligger over gennemsnittet
i midten eller under og der er det jo sådan at danmark ligger blandt de lande der ligger på gennemsnittet når det handler om læsning og om naturfag og ligger over gennemsnittet når det handler om matematik når det er sagt
de er frit tilgængelige og ligger også på ministeriets hjemmeside
nogle der opfattede medarbejderens udtalelser som om
nu ikke ville offentliggøre oecd tallene selvfølgelig offentliggør vi oecd tallene
på ministeriets hjemmeside
bedste karakter men faktisk løftes utrolig flot med udgangspunkt i der hvor de er og med rigtig dygtige lærere
til et langt bedre uddannelsesniveau ved en forsimplet rangliste kan sådan en skole der rummer mange børn der har brug for ekstra støtte blive dømt helt ude som en dårlig skole
oplistning af fremragende skoler og dårlige skoler
man laver officielle blåstemplede ranglister
fik vi en virkelig skidt debat som jeg tror spørgeren også kan huske i forhold til nogle danske skoler der blev
på et helt urimeligt grundlag så vil jeg
faktisk selv anbefaler at man ikke bruger deres såkaldte rangliste men grupperer i
mange skoler der slet ikke var i nærheden af halvdelen af tiden og holddeling er
man kan lave hold med nogle på det samme faglige niveau man skal bruge det i forhold til inklusion
er mange gode grunde til at bruge holddeling men netop i en afvejning af holddeling holdt op imod klassefællesskabet
holddeling til at styrke undervisningsdifferentieringen til gavn for eleverne
at alle elever uanset social baggrund bliver så dygtige som de kan samtidig med at de trives og holddeling er et af de værktøjer der skal være så vil der være eksemplariske forløb men jeg tror at vi skal lade praktikerne i felten som vi rekrutterer til den opgave have dialogen i skolerne om
møder de en rigtig god folkeskole som kan løfte lige præcis dem som elever så de har en mulighed for at blive så dygtige som de overhovedet kan samtidig med at de trives med det fundament
drage videre gennemføre en ungdomsuddannelse gennemføre en videregående uddannelse tage en erhvervsuddannelse
medborgere i det her samfund folkeskolen er en institution i det danske samfund og derfor er det så vigtigt at vi er mange på tværs af de politiske partier der kerer sig om
skal til for at gøre en god folkeskole endnu
nej det er en vi har diskuteret rigtig længe ikke bare blandt de seks partier i forligskredsen der har været en lang og bred diskussion med alle
udmønte den ramme der er for folkeskolereformen har der været en meget
egentlig kommer til at ske fra august to tusind og fjorten når eleverne møder den nye folkeskole det de vil opleve er en skole som giver et markant timeløft og samtidig
giver en markant udvikling af fagene herunder
udviklingen af måden man tilrettelægger undervisningsforløb
en undervisning der giver dem de bedste muligheder for at blive så dygtige som de kan
praktik og anvendelsesorienteret virkelighedsnær undervisning der møder eleverne der hvor de er
bliver motiveret til at lære nogle ting de
ikke interessant en computer er jo bare et værktøj ligesom en regnemaskine
en skoledag hvor idræt og bevægelse
af at man tænker bevægelse ind undervejs fordi vi ved at hvis børnene bevæger sig og det kan man gøre på mange forskellige måder
styrke deres koncentration og motivation til også at arbejde med de teoretiske elementer
denne længere og varierede skoledag børnene vil møde fra august
det er lige præcis den kombination flere timer
er ligegyldigt hvor mange timer eleverne har
jo ræsonnere omvendt til dem der siger at det er ligegyldigt hvor mange timer eleverne
og den fornyelse af undervisningsformerne at eleverne har en sammenhængende skoledag som for de mindste
at man kan dyrke sine fritidsinteresser kan være sammen med kammerater kan gøre andre ting fordi der stadig væk er god tid om eftermiddagen
at skolen skal være endnu bedre til at åbne sine døre det er
en række idrætsforeninger samarbejder med skoler i dag kulturforeninger
også som en del af skoledagen det bliver der
med den nye skole vi ved at når vi trækker på læringskræfter på tværs
forskellige læringsmiljøer som motiverer og gør elever dygtigere og med foreningstraditionen
langt flere elever forhåbentlig opdager værdien af at være aktiv i foreningsdanmark
den åbne skoledag også blevet modtaget meget positivt af idræts forenings og kulturliv
i den danske folkeskole bliver styrket med den nye reform
flere timer af høj kvalitet
vi har været meget optaget af i forligskredsen
den også et stort kompetenceløft
skoleledere lærere og pædagoger der er i skolen regeringen har afsat en milliard kroner til efteruddannelse vi
kan få den viden fordelt langt bedre på skolen og mellem skoler
bliver rekrutteret dygtige lærere ledere og pædagoger ude fra skolerne
en periode arbejder i læringskonsulentkorpset de er ude at dele viden om undervisningsmetoder for at løfte alle børn fagligt
vi vægter decentral kvalitetsudvikling
at når der er dialog mellem ministeriet og skolerne kommunerne og skolerne
skal ud og kontrollere der hvor det ikke måtte gå godt nok
hvis der er nogle steder hvor der er udfordringer og det kan være mange forskellige slags så er opgaven at gå ud og understøtte finde ud af hvor problemerne er
skolerne bliver så gode som muligt til at løfte
læringsopgaver for meget forskellige børn sidst men ikke mindst
også en hjørnesten i skolereformen som hele forligskredsen har lagt meget
skolen vi har sat en ramme for fremtidens skole men præcis hvordan den organiseres bliver der
kvalitetsrapporter hvordan man styrer timerne hvordan man arbejder med holddeling og jeg kunne nævne en række andre ting større frihed til
vil være mange forskellige måder at lave
godt fat i dem klarer de sig som regel også rigtig godt i de andre fag og kompetencer når forligskredsen har lagt vægt på at alle elever skal blive så dygtige som de kan så
at eleverne bliver så dygtige som muligt kombinationen med få klare mål og
partier der står bag lige om lidt
man kunne se at det er et meget bredt flertal i folketinget der står bag den nye skolereform jeg vil godt takke
gode samarbejde der har været
hvis der er noget vi skylder eleverne
noget vi skylder alle de dygtige lærere der
at den nye folkeskole kan udvikle sig uanset hvad man nu kan finde på af smådrilleri
fra august to tusind og fjorten
nu bliver en længere skoledag herre alex ahrendtsen
konfirmationsforberedelse ikke bliver berørt af reformen der er blevet sat en særlig passus ind i bemærkningerne som understreger at den skal foregå inden for det man normalt definerer som almindelig skoletid det vil sige cirka fra klokken otte
hvordan man kommer til at arbejde med placeringen af konfirmationsundervisningen som forhåbentlig foregår i en dialog de fleste steder er der uenighed er det i sidste ende
fremover med den nye skolereform mine embedsmænd og kirkeministeriets embedsmænd har foranlediget af blandt andet
fra fra nogle præster der har været bekymret for hvad der
med konfirmationsundervisningen haft et møde i mandags den sekstende december med landets biskopper
præsteforening hvor der var en rigtig god dialog om de her problemstillinger de udtrykte også tilfredshed med den præcisering der er kommet ind
hvornår man kan placere konfirmationsundervisningen
weekenden eller om aftenen
være fornuftigt nogle gange for det er der nogle der selv vælger
reglerne er som de altid har været
lave en vejledning der tydeliggør hvordan man kan arbejde med konfirmationsundervisningen hvor den kan placeres det gør vi selvfølgelig i ministeriet på baggrund af den dialog vi havde
det lille hjørne som selvfølgelig betyder noget for dem der sidder med konfirmationsundervisningen men rammerne bliver ikke anderledes fremadrettet
det giver jo en mulighed for at drøfte hvad der skal til for at eleverne bliver dygtigere
lars dohn giver af det svenske skolesystem uden at
gøre mig til ekspert i det dog ved jeg at der har været en stor diskussion som det svenske skoleverk blandt andet
herunder med særligt blik for hvordan vi får løftet de elever fagligt som i dag desværre ikke klarer sig godt nok sådan at de blandt andet
flere timer af høj kvalitet med lektiehjælp og så videre også
står der også helt eksplicit
gammeldags niveaudeling i en a klasse og en b klasse det kan ikke lade sig gøre for det giver nemlig ikke mening og
af tiden for konfirmationsforberedelse
hvordan reformen påvirker rammerne for det sådan at der bliver et endnu bedre informationsgrundlag man kan
det nye med den her reform er at vi kommer til at følge at eleverne faktisk også bliver
synes er vigtigt for folkeskolen er for alle at de dygtigste elever også
i folkeskolen sammen med pædagogerne får også efteruddannelse
godt understrege at det der sker her er at selvfølgelig er det lærerne der har ansvaret for undervisningen
men det sker forhåbentlig i et teamsamarbejde som vi kender i dag og hvor pædagogerne får en endnu mere central rolle fordi
overhovedet kunne komme videre
i samarbejdet med mange lærere der er kun en ting kan gøre
med det kompetenceløft der er til lærere
nu kommer et tæt samarbejde mellem skoleledelserne og lærerne på skolerne
hvordan man udfylder rammen for den nye skole præcis sådan som man arbejder med store udviklingsprojekter i alle andre offentlige
sikkerhedsudvalg og så videre sådan er det jo organiseret på alle andre arbejdspladser det fungerer godt nogle steder er der problemer med ledelsen ja
lærerne på hver enkelt af de skoler der nu er i gang med at udvikle rammen for indholdet af den kommende folkeskolereform jeg er sikker på
af skolelederforeningen at den opgave man overhovedet påtager sig som den allervigtigste er hvordan man udvikler den pædagogiske ledelse på skolerne i tæt
formålsparagraf som blandt så meget andet at eleverne også skal uddannes til demokratiske medborgere og det kan ske på mange måder
men at man reelt skal have medindflydelse
opgaver temaer og så videre det er en meget fin og lang tradition vi har haft og som jeg må sige jeg faktisk har haft en oplevelse af at alle partier på tværs af skel har bakket op om
nogle af de argumenter jeg har måttet høre her fra blandt andet
liberal alliance kan svinge sig helt op til at sige det udtryk for styringsmani
en mulighed for at bruge den ret til at danne elevråd
andre former for elevindflydelse som kendetegner de frie skoler det
så skal man ikke bare sige at andre skal have
folkeskolelov der faktisk hylder muligheden for elevindflydelse
faktisk en god grund til at vi har frie grundskoler der på samme måde hylder at der både skal ske faglig læring men at man også skal uddannes og dannes
bare fordi det er godt med demokrati som sådan ét sted
rettighed der har været i rigtig rigtig mange år i forhold til eleverne
vil godt sige at det jo er sådan at langt de fleste frie grundskoler har forskellige typer af elevdemokrati
men der er jo en grund til at danske skoleelever har rejst
enkelte steder hvor den
det an på er at jeg har haft nogle utrolig konstruktive drøftelser med alle foreningerne bag de frie grundskoler og de er gået meget konstruktivt ind i det
at elevindflydelse er en del af det
sikrer elevernes rettighed til at danne elevråd men også at
i den frie grundskole det kan nemlig være igennem plenumforsamlinger talspersoner er andre modeller og det giver da lige præcis mulighed for at de andre måder at arbejde med elevdemokrati på også
en meget meget fin understregning af hvorfor elevdemokrati på
måder er vigtigt og hvorfor skolens ledelse også har en rolle i forhold til at opfordre elever til at gribe den mulighed de tre elementer vi tager stilling til
det første at lovforslaget skal sikre at skolens elever får ret til efter egen bestemmelse at danne elevråd
at skolens leder bliver forpligtet til at opfordre eleverne til det hvis de ikke benytter denne ret
her har de mulighed for netop at udfolde den del som også
stiller sig meget positivt over for den foreslåede formulering om elevernes ret til et elevdemokrati
de andre store danmarks privatskoleforening der ikke har nogen bemærkninger til lovforslaget og anerkender at udkastet
tanker som ministeren har delt med skoleforeningerne
synes vi alle sammen
en værdi vi har hyldet i mange mange år jeg håber
sådan meget håndfast siger at det kan man ikke støtte selv om alle ude i den verden synes at det er en god idé alligevel overvejer om det ikke er vigtigt at give det signal
elevernes ret til at kunne arbejde med elevdemokrati på forskellig vis med respekt for de frie skolers traditioner på det her
alligevel overvejer om man ikke skulle støtte det ved tredje behandling det er et lille fint vigtigt lovforslag og det vil klæde det lille fine vigtige lovforslag
det her skylder vi eleverne det er faktisk noget som det demokratiske fundament hviler på
har været en friskolelov i mange mange år og i øvrigt en friskolelov
jeg vil nærmest tro at det kun er liberal alliance der ikke synes at der skal være en lovgivning der sætter en ramme for hvordan det er friskolernes virke skal være
ikke stod noget om elevernes ret til elevråd
at have et tæt samarbejde med de relevante organisationer der repræsenterer de frie grundskoler som anerkender processen og faktisk synes at det her er en rigtig fin måde
at sikre elevernes ret til at danne elevråd
kunne gøre det på en anderledes måde lige præcis i de frie skolers ånd så jeg tror at jeg vil tillade mig at konstatere
liberal alliance der har svært ved at der bliver lavet en god demokratisk ramme det
de frie grundskoler som et led i den her dialog langt de fleste steder
på andre måder der er altså ikke kan man sige en officiel kortlægning af det men
kan sagtens give et overblik på baggrund af den tilbagemelding vi fik
nogle få der måske ikke helt har gjort det så vil de komme til at gøre det nu
den demokratiske udfoldelse men hvis vi nu antager
steder hvor man ikke vil gøre det så kan eleverne
rejse det forhåbentlig løser de det på den pågældende skole men i sidste ende kan de jo gå til ministeriet og sige den her skole lever altså ikke op til vores mulighed for at få elevindflydelse
den frihedsgrad er der i forhold til de frie grundskoler her og derfor håber jeg virkelig også at venstre vil genoverveje støtten til
vi synes i regeringen at det er rigtig fint med udgangspunkt i
får et sammenhængende børneliv og med
bliver det muligt at også de helt små børn hvis forældrene ønsker det kan komme
stedet for at de skal finde et eller andet andet tilbud hvis de ønsker at deres barn skal være for eksempel i en børnehave
som godt kan være inden for de frie tilbud
nu kan man så lave et sammenhængende børneliv hvis man ønsker det som forældre
spørgsmål der har været her undervejs
til ting omkring ejerformer på dagtilbudsområdet det er jo sådan at
område er rykket over til social børne og integrationsministeren
snarest tage stilling til den udredning af ejerformer
bliver drøftet med den relevante minister på området jeg har også lige behov for at sige
har et lovforslag her
inden for dagtilbudslovens rammer er intet der bliver ændret dér
frie grundskoler men inden for dagtilbudslovens rammer må jeg sige at det ærgrer mig at
alligevel ikke kan dy sig for generelt
som om de per definition ikke lever op til friskoleloven
sådan at uanset hvem der opretter en friskole skal