syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
mennesker er i dømt en år og ni måneders fængsel som efter danske forhold er en meget streng straf det går jeg ud fra må være fuldstændig legitimt
diskutere en sådan sag
sig de store bekymringer for det afgjorde landsretten landsretten afgjorde
som havde indflydelse på camilla vest sagen
sig tavshedspligt fra skat københavn
og grunden til at vi alle sammen er blevet opmærksomme på
jo ene og alene den kendsgerning at helle thorning schmidt offentliggjorde kendelsen i sin
mands sag ellers var der ingen der havde opdaget det
at to andre mennesker idømmes hver en år og ni måneders fængsel sagen er at hvis ikke helle thorning schmidt havde offentliggjort den afgørelse
var de også blevet dømt i landsretten landsretten siger så direkte at fordi man nu har fået indblik i kinnocksagen
frikender man camilla vest og hendes mand det er jo det der er den egentlige og voldsomme skandale
vi kan se at der er en sag der ligner den her må vi høre hvad begrundelserne er for jeres afgørelse
den er låst og at der er tavshedspligt så er jo det samme som at embedsmændene ved at dække sig bag tavshedspligten ville sidde og se på at der blev begået et justitsmord
udsender en redegørelse for hvordan
praktiserer de her ting og at man så samtidig med skats direktør går ud og lufter at der måske er hundrede sager man tager op ja selvfølgelig gør man det for hvis der er begået hundrede justitsmord
sager så skulle pokker da forlange at det blev taget op jeg synes bare det er helt utroligt at det radikale venstre også vil påberåbe sig at der er sket en retssikkerhedsmæssigt fuldt forsvarlig
københavn påberåber sig tavshedspligt over for skat nordsjælland og at man ikke vil oplyse skat nordsjælland om at man har ændret praksis
mener herre andreas steenberg at det er røbelse af privatlivets forhold at nævne
noget arbejde i mindre omfang og at man ikke knalder folk første dag de arbejder i danmark mener herre steenberg
at skat københavn ikke vil oplyse skat nordsjælland
københavn kan træffe en afgørelse der går én vej og i den samme sag kan man i nordsjælland træffe en afgørelse der går den modsatte vej
hvilke afgørelser der er blevet truffet synes herre steenberg virkelig
de ønsker man kunne have om retssikkerhed og ville det ikke være konduite at skat københavn lige oplyste kollegaerne
vi i denne sag fastslå at retssikkerheden
for at camilla vest ikke skulle blive dømt
på skattesagskommissionen siger at intet mærkeligt er i at ændre skattepraksis
hvordan skattemyndighederne behandler den enkelte skatteyder er jo ikke et politisk anliggende
den socialdemokratiske ordfører siger altså at skattepraksis er blevet ændret
jo noget underligt noget at stå her i salen
vi kan se at vi taler om en sag hvor en borger
vel en ret alvorlig dom det går jeg ud fra at vi kan være enige om og derfor synes jeg det er grænsende til det uanstændige
helle thorning schmidts og kinnocks privatliv
til at man godt må arbejde lidt jeg har svært ved at se hvad beskyttelseshensynet er i denne sag
en sfer står og siger at vi ikke kan drøfte væsentlige retssikkerhedspørgsmål fordi det handler om personer
hæderlig person men jeg kan jo se nu at han er blevet shanghajet af et system sådan
man godt arbejde i et mindre omfang altså nogle dage uden at ifalde skattepligt over for camilla vest fastholdt man den gamle praksis
det blev afgjort forskelligt og derfor er det to
er jo sådan set at se sagen i den rette sammenhæng nemlig at det er to sager der handler om det samme
hvor meget arbejde kan man udføre i danmark uden at ifalde skattepligt
har tabt jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører
skat holdt en praksisændring hemmelig det må dog trods alt kalde på andet end at man gerne vil have nogle debatter hvad agter ordføreren
over for skatteministeren som jo med samme begrundelse som ordføreren nægter
forklare hvad det er man har gang i
det er altså ikke bagatelspørgsmål det handler om det er stormagtspolitik enorme økonomiske interesser og enorme militære ressourcer
procent af bnp hvert år frem mod to tusind og fyrre omsættes syv procent
svarer det til en udfordring på en hundrede og fem og tredive milliard
ske i et for hastigt tempo da det ikke vil være til gavn for grønlænderne
vigtigt er det i grønland at man lægger en strategi for udvikling af et økonomisk bæredygtigt grønland
der er på det seneste kommet forskellige rapporter som gennemgår mulighederne
styrke erhvervsudviklingen i grønland højere forædling af fisk kaster penge af sig
naturligvis råstofudvindingen så skal det naturligvis sikres at det foregår miljø og naturmæssigt forsvarligt
er lavest den grønlandske natur og havet omkring grønland er sårbare
om uran hvad enten det brydes direkte
her bevæger vi os helt klart ind på udenrigs og sikkerhedspolitikken udenrigs og sikkerhedspolitikken er hævet over enhver tvivl et fælles anliggende det er altså et område hvor grønland ikke kan håndtere
det er vigtigt at have en sådan kontakt
venstre er derfor glade for at være med til at rette op på forholdet dernæst vedrørende sælskind
at det er en lille påmindelse til os om ikke
grønland er ruslands nærområde og når man kan bruge begrundelsen at man har særlige interesser i ukraine fordi det er et nærområde
til arktis og der mener jeg at vi da skal tænke os om og se hvad
vi i de kommende år skal bruge af ressourcer i det område at vi skal bruge flere ressourcer betragter jeg som givet men vi må jo nu afvente den rapport
opgaver for så vidt angår spørgsmålet om om
færøerne og eu og fiskeristriden der tror jeg sådan set ikke jeg kan gøre det
meget bedre end min socialdemokratiske kollega
når vi er med i eu
vi har nogle interesser der skal varetages i rigsfællesskabet
så har regeringen kæmpet loyalt for at sikre færøerne så god og retfærdig en behandling
problem i lige præcis vores eu
vil jeg gerne sige at for os er det helt klart at det
sikkerheds forsvars og udenrigspolitik og derfor er et fælles anliggende og for vores vedkommende er det klart at
til de højeste standarder der findes for produktion salg slutforvaring og hvad der nu end
det skal man være meget omhyggelig med men det er et fællesanliggende og det skal drøftes i
meget bedre i et fællesskab der er reguleret af lovregler der er reguleret af politiske drøftelser end i det vi jo i europa har oplevet i århundreder
der fører det store ord så for mig er medlemskab af eu ikke et spørgsmål om om vi tjener penge eller ikke tjener penge
selv om vi måtte sætte penge til på det fordi jeg tror det er den rigtige måde at arbejde sammen på og derfor laver jeg ikke
det er en økonomisk fordel for danmark at færøerne
grønland og danmark er i et rigsfællesskab jeg betragter
historisk udvikling at vi har været knyttet sammen i rigtig rigtig mange mange år og derfor har
en fælles forpligtelse til at hjælpe hinanden det er den måde jeg ser det på og ikke som et spørgsmål
det er heller ikke sådan hvis man tager dansk indenrigspolitik at jeg
er med i danmark og tænker at vi måske skulle
læsø altså det er bare en helt fjern forestilling
følelse af at vi er forpligtede over for hinanden
for hinanden og det er jo ligesom det der skal være det drivende i et rigsfællesskab og ikke et spørgsmål om om man sætter en krone til eller
også at sætte sig ned og gennemføre
grønland og med færøerne omkring en strategi og naturligvis
for de selvstyreregler der gælder for vore
dødsfaldet skete for mange år siden og hvor boet er blevet delt og sagen sluttet og det er altså efter min bedste overbevisning meget juridisk kompliceret at begynde at begive sig ind i det
ikke være en undskyldning for at man ikke kan have en dialog
svarer det til en hundrede og fem og tredive milliard kroner de reformer af dagpenge nulvækst fra to tusind og elleve til tretten efterløn
udgør mindre end halvdelen
få en bred folkelig opbakning et betydningsfuldt skridt for grønland
scenarier for den samfundsmæssige udnyttelse af råstofferne og ser på realiteter og dilemmaer rapporten giver en systematisk fremstilling af muligheder og risici
på flere samråd måtte vi konstatere at der også var mangelfulde svar på en lang række relevante spørgsmål nu har man i grønland genbehandlet sagen
storskalalov man taler om storskalaprojekter når omkostningerne forbundet med projektets
behovet for arbejdskraft overstiger den egnede ledige og tilgængelige arbejdskraft der er til rådighed i grønland
kravene til teknisk og økonomisk kapacitet hos virksomheder der udfører omhandlede anlægsaktiviteter
overstiger grønlandske virksomheders kapacitet da der er tale om at give arbejds og opholdstilladelser
en af regeringens helt store mærkesager er bekæmpelse af social dumping det er jo derfor tankevækkende at regeringen nu direkte fremsætter et
at arbejds og opholdstilladelser til det danske rige
det normale lønniveau altså i dette tilfælde det grønlandske niveau så når det gælder grønland
lovforslag og i bemærkningerne arbejds og opholdstilladelser til storskalaprojekter skal være knyttet til det enkelte konkrete projekt man skal altså ikke kunne få en tilladelse til generelt
det er så opfyldt med dette lovforslag ilos kernekonventioner bliver gældende i grønland og der er med lovforslaget tilkendegivet at de vil blive ratificeret og at grønland
derfor fremover indgår i ilos overvågnings og afrapporteringssystem arbejds og opholdstilladelser kan ikke gives til
og at de svar som skal besvares i nuuk vil blive søgt fremmet så de kan indgå i folketingets behandling venstre kan støtte lovforslaget men det er vigtigt at vi kender resultatet af den endelige behandling i nuuk
skal betales skat så klager borgeren selvfølgelig ikke fordi borgeren fik medhold men når den
beslutning for skatteyderen derudover belægges med tavshedspligt rejser spørgsmålet sig jo helt naturligt
andre skatteydere i samme situation
det jeg spørger til er ministerens tilsynspligt med
skat til medarbejderne det er rent konkret når man belægger det med tavshedspligt og dobbelt tavshedspligt så ikke engang medarbejdere i det samme hus får at vide at praksis er ændret i forhold til ligningsvejledningen hvordan
jeg måtte forstå ministeren sådan
år og ni måneder og en millionbøde mener ministeren at
proportionalitet mellem forseelsen og straffens
størrelse tre dages arbejde udløste ingen skattepligt syv dages arbejde udløste fængsel i en år og ni måneder plus en kæmpe bøde er det i orden minister
helt i orden at en person kan slippe uden skattepligt efter tre dages arbejde og at en anden person efter syv dage bliver idømt fængsel i en år
ni måneder hvis der så
det svar som skatteministeren gav sidste onsdag hvori han forsvarer at man kan belægge
og dobbelt tavshedspligt for skatteyderen med de tre dage sådan at skatteyderen der idømmes fængsel
syv dage ikke bør gøres bekendt med praksisændringen synes skatteministeren så ikke at vi står med et eller andet retssikkerhedsmæssigt problem det eneste jeg beder om er
inden for det område ministeren er
skatteminister jeg prøver i dag at få ministeren til at forholde sig til den kendsgerning at mens en person idømmes skattepligt dømmes en anden efter syv dages arbejde til fængsel i
år og ni måneder er det ikke noget der kan holde skatteministeren vågen om natten
dobbelt tavshedspligt som mennesker i den samme organisation som er undergivet den samme tavshedspligt som den der har truffet beslutningen
godt være at ministeren synes at det her er fuldstændig bagatelagtigt
bare gøre opmærksom på herre minister at jeg
er bagatelagtigt at folk kan idømmes en år og ni måneders fængsel for noget
den sag er helt afvist og den pågældende er blevet frifundet altså det krænker min retsbevidsthed og det er derfor jeg er så interesseret i at høre hvad
har foranlediget sagen og det er jo det jeg synes der er så åbenbart urimeligt i den her sag men altså jeg har jo forgæves forsøgt at få ministeren til antydningsvis bare at løfte sløret for sin opfattelse af ret og rimelighed i det her samfund
at de involverede behandles
personer forskelligt tidligere departementschef peter loft
direktør i skat erling andersen fortsat fungerer i sit job hvorfor denne forskelsbehandling ministeren der må jo kunne gives en forståelig forklaring på denne forskel i behandlingen af de to jeg kan ikke forstå
at forstå hvorfor de ikke begge enten skal være i arbejde eller
den fjerde november to tusind og fjorten
formand landsdommer lars e
men det her må da efter al almindelig opfattelse
og der skal fra min og venstres side udtrykkes glæde over rigsfællesskabet og et samarbejde i gensidig respekt valgkampen var opløftende fordi
bliver der heller ikke større selvstændighed af hvis man for eksempel skal være afhængig af multinationale selskaber man behøver vel bare sige grækenland
med at finde job på arbejdsmarkedet et arbejdsmarked
og fyrre mens indtægterne stort set vil være de samme målt som andel af bnp økonomien er altså ikke holdbar
syv en halv procent af bnp hvert år frem mod
og fyrre omsættes syv en halv procent af bnp til forholdene i danmark svarer det vel til cirka en hundrede og fem og tredive milliard kroner de reformer af dagpengene nulvæksten
for behovet for forandringer for det kommer ikke af sig selv
sig over landet der skal arbejdes for at der bliver forståelse for behovet for reformer og der er behov for at man også ved hvad alternativet er
ikke laver reformer derfor mener jeg sådan set at den her forespørgsel er udtryk for rettidig omhu fra vores side fra det danske folketings side og udtryk for respekt
grønlands økonomiske råd også og der er det bare min bekymring
for at vi kan forstå her i danmark hvad det er for en opgave så ville det svare til at vi skulle ud og finde besparelser
hundrede og fem og tredive milliard kroner
er jeg bekymret for en ting er at man erkender at det er en nødvendighed at reformere noget andet er at hvis man skal have opbakning i befolkningen til reformerne
kan bare se at der er et kæmpe problem for grønland og det der bekymrer mig allermest
at hvis man har en drøm om
hvad enten man er afhængig af danske bloktilskud eller kinesiske mineselskaber eller hvad
interesse for de tre parter
har demonstreret vilje til at bruge metoder som vi andre troede for længst var lagt bag os der er for mig at se ingen tvivl om at et samlet stærkt rigsfællesskab vil have større vægt i forsvaret
risikerer at svække den reelle selvbestemmelse
grønland og på færøerne fordi et samfunds handlefrihed er og bliver
jeg og venstre ønsker et fortsat stærkt rigsfællesskab som et ligeværdigt partnerskab med samarbejde
afgørelse der underkender den gældende regel i eus sælforordning
sikrer grønlandske sælskind fri adgang til eu men vi må også erkende at selve sælforordningen som sådan
så kan det jo heller ikke udelukkes at tidens modeluner spiller ind og derfor er det en god idé at der nu fokuseres mere på eksport til andre markeder der ikke i samme omfang har slugt
antisælskindspropagandaen fuldstændig ukritisk grønlændere færinger og danskere er
let ved at søge ind på en uddannelse i københavn som dem i thisted og næstved og det kan selvfølgelig ikke være rigtigt at man ikke kan købe sig en bil fordi man ikke har nemid
regeringen engang får færdiggjort arbejdet uanset hvilken regering der er tale om
vil venstre naturligvis gå særdeles konstruktivt til værks for administrative barrierer mellem rigets forskellige dele skal ikke have held til at nedbryde rigets
og om private firmaer lever op til det de lover i reklamerne hvor lang tid man skal vente før man kommer igennem
det ligger jo ligesom i drs og pressens natur at det er en kerneopgave
er det altså meget mystisk at herre mogens jensen og måske også danmarks radio føler at det er upassende at jeg som finansminister tillader mig at have nogle kritiske synspunkter om danmarks radio og public service forpligtelsen
synes ærlig talt at det er fuldstændig legitimt at diskutere hvad vi så
de tre tusind syv hundrede million
er herre mogens jensen ikke enig i det eller er herre mogens jensen forarget over at jeg rejser den kritik
x factor og den store bagedyst virkelig er kernen i det socialdemokratiske velfærdssamfund det er regeringens opfattelse at danmarks radio har en stærk position på det danske mediemarked
skal vi også passe på at danmarks radio ikke kvæler andre medietilbud
det er jo trods alt danmarks radio der modtager tre
derfor synes jeg faktisk at det er rimeligt at
beskeden finansminister
ligesom at blande sig
at en så økonomisk stærk institution som danmarks radio kan konkurrere med og udkonkurrere
at kunne deltage i debatten om stort og småt og gerne også om danmarks radio
rygklappere eller eller fortørnelse over at
de er store på nettet og der er mange private
procent af bnp og dermed styrker vi de offentlige finanser med i alt fem milliard kroner i forhold til august
procent af bnp i to tusind og seksten og det er klart på den forkerte side af budgetlovens krav om højst nul
procent af bnp nu i to tusind og femten lød det altså på nul
milliard kroner ekstra til sundhed i to tusind og seksten vi gav regionerne en
var i regering vi har normaliseret omprioriteringsbidraget som har været anvendt på en række områder i staten i de seneste tredive år men ikke på kultur og uddannelse
fordi vi mener at vi kan bruge pengene bedre på kernevelfærd sundhed på et stærkere erhvervsliv på et bedre politi og det er vores prioritering
derudover vil jeg i al beskedenhed gøre opmærksom på at vi med vore klare prioriteringer har bidraget til at råderummet altså det offentlige forbrug er øget med cirka tre milliard kroner frem mod to tusind og tyve
offentlige forbrug på sytten milliard kroner frem mod
som vi kan bruge til velfærd og skattelettelser da vi fremlagde kasseeftersynet var det kun fjorten milliard kroner da jeg fremlagde finanslovsforslaget
at jeg forventede en masse ballade hylekoret ville gå i gang
gået præcis som jeg spåede jeg er bare nødt til at sige at denne regering
sat i verden for at fastfryse den offentlige sektor den offentlige sektor skal konstant udvikle sig og forny sig for at møde borgernes forventninger og krav
påstod at schlüterregeringens reformpolitik resulterede i den sociale massegrav
og med brede flertal har opbygget et samfund hvor der er skabt plads til at den offentlige sektor kan vokse
danskerne er blevet rigere antallet af offentligt ansatte er næsten fordoblet fra firehundrede
til både en stærkere offentlig velfærd
mere privat velfærd ja helt entydigt
af de samlede offentlige udgifter vi tilpasser udviklingsbistanden med cirka to
i rækkefølgen vi tilpasser forskningsudgifterne med en
den offentlige sektor vi overholder stadig eus målsætning om at bruge en procent af bnp på forskning og vi vil fortsat ligge i den absolutte top over lande i oecd
vi tilpasser bevillingerne på det grønne område med cirka to hundrede million kroner i to tusind og seksten men vi vil stadig være blandt verdens
førende på omstillingen til vedvarende energi og bruge ti milliard kroner i to tusind og seksten
de økonomiske kendsgerninger i danmark så kan der være uenighed om og forskellige forslag til hvad vi skal gøre men fundamentet er vi enige om og det er helt
aleqa hammond vil jeg godt
opfordringerne til at vi kan diskutere dansk
med hinanden og at det er vigtigt
jo klart som også aleqa hammond sagde at
kommer og er en stigende interesse for det arktiske område der er råstofinteresser der er sejlruter
der er jo ikke mindst den voldsomme oprustning som finder sted
demente ældre og svage patienter vi prioriterer vækst i hele landet vi prioriterer erhvervsliv og jobs og så er der andet vi ikke prioriterer
skaber luft til budgetlovens underskudsgrænse
underskud man budgetterede med et
at man er kommet op på eus tre procentsunderskudsgrænse på den faktiske saldo og det er der jeg siger at det ikke skal være new normal at man kører på de grænser hele tiden
et lille udsving gør at vi så havner på den forkerte side det er derfor regeringen har prioriteret
sparer vi så to hundrede million kroner grunden til jeg nævner de her ting er jo
vi hele tiden konfronteres med at det hele er én stor jammerdal
sikre en holdbar økonomi så prøver vi at afbalancere de initiativer vi tager på en ordentlig og fair måde og det mener vi vi har gjort med det her finanslovsforslag vi har
den grønne indsats og der er der bare at sige
være ligeglade med om det er på finansloven eller om det er i kraft af anden lovgivning at de skal af med pengene jeg prøver bare her at afbalancere det billede
vi skulle lave en massakre på de grønne investeringer
meget meget beskedent hvad vi gjorde dengang og jeg anerkender sådan set
tror bare at vi må tage det her som et eksempel på
at der er nogle problemer med den grænseoverskridende
den tidligere regering jo en dagpengekommission og den kommission er kommet med en række forslag der har kredsen af partier besluttet at det kommissionsforslag vil vi gøre til vores
for at skære igennem den meget tumult der har været omkring dagpengesystemet i de senere år
i den forbindelse har vi vi så også i fællesskab fundet en finansiering
reform den beløber sig til en
har vi fundet for en stor dels vedkommende inden for ordningen men for en
arbejde uden at det påvirker beregningen af dagpengene den kommission er kommet med
forslag og det forslag har regeringen sammen med socialdemokraterne og sammen med dansk folkeparti gjort til vores forslag
jeg begynder at udtale mig om de her ting
når vi kommer til juni måned
se ud i i to tusind og sytten rent teknisk er det jo sådan at det omprioriteringsbidrag
opført under det statslige loft men i det omfang penge overføres til
sænkes statens loft og samtidig øges kommunernes loft det er den mekanik der er
en milliard kroner tilbage til juni næste år skal vi have forhandlinger med kommunerne om kommunernes økonomi for
og der er omprioritereringsbidrag på hele statens område jeg vil gerne gentage
hvad skal jeg sige støbe den offentlige sektor i beton der er brug for
er brug for at omprioritere fra staten til regionerne eller fra kommunerne til regionerne eller fra staten til kommunerne men der skal være den fleksibilitet
er det jo det samme som at lade betonen sænke sig ned over den offentlige sektor jeg tror bare vi må indstille os på at
og tyve viste sig at være skrumpet ind til en og tredive milliard
selvfølgelig anerkender vi at der er et råderum i årene fremover men for to tusind og seksten herre
og vi har en fælles målsætning om at vi i
og tyve skal have balance mellem indtægter og udgifter det er de tre ting
hvert år det er bare der
også er nødt til at tænke langsigtet nemlig at vi får balance mellem indtægter og udgifter det tror jeg
og at vi skal have regionsforhandlinger som vi plejer at have i juni måned hvor vi så drøfter og forhandler med kommunerne
efterfølgende jeg vil gerne gentage det mit udgangspunkt er ikke at vi støber den offentlige sektor i beton der må være plads til i et moderne samfund at vi kan flytte
at vi har forhandlinger om kommunernes
jo styrken ved det vi har gjort nemlig
med kommunerne og drøfter hvad der er brug for og hvad udfordringerne
skal prioritere i de kommende år så det er jo sådan set en motivation til og en sikring af forhandlingssystemet alternativet ville jo være at vi satte det kommunale selvstyre ud af kraft og så besluttede vi
på midlerne at vi bør kunne flytte rundt på midlerne at vi kan flytte midler fra den ene sektor til den anden sektor alt efter de udfordringer vi står over for
tingenes allerbedste tilstand og alle ændringer
er går argumentationen hele tiden på at det er på kernevelfærden som om at alt det kommunerne yder er
kernevelfærd det er det ikke efter min mening der er mange andre opgaver som kommunerne løser som man ikke kan betegne som
derfor er det en lidt for at sige det pænt fiktiv diskussion jeg forstår selvfølgelig godt kommunernes argumentation fordi det er rart at kunne
effektivt diskussionsmiddel men kommunerne laver meget andet end kernevelfærd for mig er
beskæftigelsesområdet der er nogle kommuner der er rigtig rigtig dygtige til at få folk i beskæftigelse og der er andre kommuner der ikke er rigtig rigtig dygtige til det og det koster alt sammen penge
jeg ret sikker på og det viser nogle af de her rapporter der
vi har indført et omprioriteringsbidrag på en procent
få frigjort nogle midler på men vi deler da
ambitionen om at styrke de erhvervsfaglige uddannelser for det er da helt rigtigt at vi
mangle faglært arbejdskraft i de kommende år men når vi
meget fornuftigt og afbalanceret
konsoliderer økonomien man var oppe
det kalder jeg altså at køre til grænsen
man kan bebrejde den tidligere økonomiminister er at den tidligere økonomiminister ikke begyndte konsolideringen frem mod
og tyve på et tidligere tidspunkt men ligesom syntes at new normal skulle være at bare man budgetterede på grænsen
kom ind i regeringskontorerne
fra to tusind og seksten
plads til noget og derfor
vores løfter på de nuværende præmisser det betyder jo ikke at vi er rendt fra vores løfter
som den tidligere regering gik og fortalte vælgerne
kan vi altså ikke gøre i samme takt når pengene mangler og derfor må man sige vi har stadig de her målsætninger men vi er jo nødt til at realisere det i en takt
ordentlig produktion
rigtig rigtig meget for beskæftigelsen
økonomisk krise og derfor er vi også nødt til at se på
indtjeningen i gang ret mange landmænd
i det og det betyder jo at den økonomiske aktivitet i landdistrikterne falder og der anser jeg det som min pligt
ude på det danske arbejdsmarked
publikation grønne varer og tjenester
at det er det samlede erhvervsliv
to millioner mennesker som arbejder med alt muligt andet men det betyder
skal prioritere det grønne for selvfølgelig skal
og vi har nogle styrkepositioner men vi er altså også bare lige nødt til at tale om problemerne i danmark på en sådan måde
så vi har det bedst mulige grundlag for at føre den rette politik det vi vil se på er ikke kun spørgsmålet om bruttoudgifterne til indvandrere og efterkommere som er er rejst
i dag det relevante er at se på betydningen for de offentlige finanser samlet set det vil sige inklusive betalinger af
en række initiativer sammen med spørgeren og spørgerens parti så det er altså
vi vil prøve at komme så langt
sige vanskeligheden ved de her opgaver er sådan set at se hvor stor en del
samtlige udgifter og indtægter der går til og betales
sådan et skøn for en samlet virkning
sundheds og ældreområdet samlet set løftes området med to
man kan prioritere på tværs af sektorer og anvende der hvor de
at når man ser på listen over hvad
nogle kommuner bruger dobbelt så mange penge som andre
ting og sager og der er masser af effektiviseringsmuligheder i kommunerne
vejvedligeholdelsesområdet viser en analyse at der kan spares
med de højeste enhedsudgifter var lige så effektive som andre kommuner med samme strukturelle forudsætninger og hvis kommunerne var bedre til at samarbejde
om indkøb og udbud og at effektivisere vejvedligeholdelsen tror jeg ikke man kan sige
berører kernevelfærd tværtimod kunne man frigøre midler
til organisering arbejdstilrettelæggelse og arbejdstid er der et potentiale på fem hundrede million kroner
påstandene om at man ikke kan effektivisere uden at det går ud over de varme hænder og det borgernære og det er jo lige præcis det vi synes er
i valgkampen vi har flere penge til rådighed fordi vi tør prioritere og grunden til at råderummet er
en besparelse på ulandsbistanden og andre ting der gør at råderummet frem mod to tusind
og tyve bliver større det er i kraft af politiske beslutninger og det er sådan set det vi gerne vil have
tør prioritere sådan at
kan bruge ved politiske
udgør cirka halvdelen af den samlede offentlige økonomi brugen af omprioritering har
øvrigt været et almindeligt anvendt princip
efter min mening en illusion den udfordring vi står over for
en finanslov og det har herre pelle dragsted aldrig prøvet før
engang at hans socialdemokratiske kolleger har prøvet at gennemføre en finanslov hvor alle initiativer skal gennemføres krone
men det er jo den udfordring vi står over for i
opgave og derfor skal den løses ved at alle bidrager kommunerne skal bidrage staten skal bidrage regionerne skal bidrage så er det da fuldstændig rigtigt
en længere årrække for at effektivisere og hatten af for det men det betyder jo ikke
også kommunerne må bære deres del ligesom staten må bære sin
altid er holdbar altid er sikker det er sådan set det der er
suverænt bestemme hvilken politik hvilke reformer der skal gennemføres men der er jo ingen automatik i forhold til budgetlofterne og hvad der så skal vedtages ud over
om det den økonomiske politik kan tåle så kan et flertal i folketinget
og jeg håber da også at vores regering vil være i stand til at gennemføre
hvor vi bruger penge i den her finanslov bruger vi nu to milliard kroner
på det område og sådan vil det jo udvikle sig
det er en underlig en mærkelig diskussion at have at enhedslisten synes at vi har opnået en idealtilstand og at man slet
effektiv som den effektive
milliard kroner til rådighed for kommunerne nogle kommuner har dobbelt så høje administrationsudgifter som andre kommuner der er da noget at komme efter og jeg synes ikke at man bare kan sige nej det skal vi ikke røre
fordi tingenes tilstand er som de er nej vi skal hele tiden arbejde for
det måske er for meget at nævne grækenland men vi ser jo i disse år hvad konsekvensen er hvis man er uansvarlig med økonomien så det vi lægger vægt på er ansvarlighed og de lofter der
ikke noget om hvilken politik der skal gennemføres i det her land
økonomi og selvfølgelig er det en forpligtelse
og sikre at vi får mest muligt for pengene
jeg tror når man sammenligner med nogle af de undersøgelser
de elever der går i den kommune der bruger
bedre resultater end de andre
jeg køber slet ikke den her her præmis tag dagtilbudsområdet som
opgave de ti kommuner der
har de højeste udgifter bruger i gennemsnit femogtyvetusind kroner mere per barn end de kommuner der har færrest midler altså
daginstitutioner for de ældre og så videre
taastrups borgmester siger at
er den sammenhæng at en krone sparet på det kommunale område giver en krone
har institutionen kommuneaftaler
vi mødes så med kommunernes repræsentanter en gang om året og forhandler om hvordan
system skal fortsætte jeg kan jo se at nogle kommuner er noget optaget af at
skulle lade være at lave aftaler med regeringen og
advare imod hvis hvis kommunerne måtte ønske at vi herindefra skulle fastsætte hvad man skal bruge i hver enkelt kommune
stadig kommuneaftalerne og hele systemet bygger på
forhandler om det men vi støber ikke den offentlige sektor i beton vi forbeholder os med omprioriteringsbidraget at man kan flytte penge fra kommuner til stat fra stat til kommuner fra kommuner til regioner alt efter hvor behovet
fire og tyve milliard kroner over tre år derfor er
det altså rettidig omhu at vi ligesom siger at der skal være en dæmper på de offentlige udgifter og så må vi jo sørge for at de ressourcer man har
det i nitten fire og firs under schlüterregeringen da
velfærden er i dag uendelig meget større end den var i i nitten fire og halvfjerds
en gammel mand der har hørt de der klagesange
det der er vores fælles formål er jo at sikre
bevare en fleksibilitet jeg kan jo ikke stå her i dag og sige hvad der
det politiske udkomme af alle mulige forskellige aftaler i de næste år jeg kan bare sige
forhandling vil vise hvor meget der bliver ført tilbage til kommunerne måske det hele måske
som lovede og garanterede en pokkers masse
de syge og så videre selv om der har måttet være justeringer i økonomien
havne i den sociale massegrav havnede vi i den sociale massegrav nej og derfor synes jeg man skal tage den her problemstilling mere alvorligt end at forfalde til de her slagord
som det altid med træfsikkerhed går ud over
frigøre ressourcer ved effektiviseringer og det gælder altså også
at vi kan sætte ind der
bidraget skal sikre
jeg kan jo gentage som en argumentation fra
masser af mennesker der demonstrerede her mod hartlingregeringen og deres ødelæggelse af velfærdssamfundet
fire og firs var der masser af mennesker der demonstrerede
at vi alle sammen havnede i den sociale massegrav og sandheden er at det er gået fremad år for år
er jo at vi sikrer at vi har en ordentlig og stabil
det er derfor vi har udgiftslofter og det er derfor at en af måderne
at vi alle sammen bidrager med en procent i en omprioritering år for
det afgørende at vi kan sikre et ordentligt sygehusvæsen at vi kan få ressourcer
ordentlig ældrepleje det er helt afgørende
og ligesom er den store forsvarer af et område når det man selv
der sker jo forandringer hele tiden men jeg synes vi skal holde op med det der
spørgerens parti kunne ikke garantere en
i den regerings periode der løb man fra løfte til løfte
dokumenteret her at der
kan hentes ressourcer på mange
områder inden for det kommunale område og vi har da en fælles forpligtelse til at sørge for at skattekronerne bliver brugt bedst muligt det vil jeg gerne stå på mål for men jeg accepterer ikke den argumentationsform
man slår ned og siger så er det lige den her gruppe der skal
har tilkendegivet at den vil gøre derudover
indebærer omprioriteringsbidraget et sundt princip om at hele den offentlige sektor skal bidrage til at frigøre ressourcer
her gjorde regeringen det klart at den vil tage initiativ til at indarbejde et omprioriteringsbidrag på en procent
blandt andet med henvisning til at
og på den baggrund blev regeringen og kl derfor også enige om hvad rammerne
det blev i den forbindelse aftalt at der i to tusind og seksten tilbageføres en
milliard kroner til kommunerne til prioriterede indsatser på de borgernære områder at regeringen ønsker at bevare en stærk decentral offentlig sektor
en procent om året også fremadrettet de frigjorte midler fra omprioriteringsbidraget sikrer at vi har et råderum til højt prioriterede indsatser og det betyder jo bla
at vi i forbindelse med de årlige økonomiaftaler som vi indgår
penge sænkes det statslige loft og så hæves det kommunale loft
ikke en sammenhæng mellem udgiftslofterne som jo netop skal sikre at vi har en holdbar
at vi når målet om balance i
og tyve og så de beslutninger der træffes her i folketinget de skal selvfølgelig være inden for hvad lofterne tillader men man kan godt
rundt på udgifterne mellem de forskellige lofter det
der er teknikken i det her og derfor er der ikke den sammenhæng som herre pelle dragsted
at vi så kan sikre at vi hele tiden kan tackle de udfordringer vi står over for indfører vi et omprioriteringsbidrag på hele statens område det var kun en mindre del tidligere
for så vidt angår deres andre udgifter end sygehusudgifterne det er jo for at vi kan møde de udfordringer der er og jeg vil sige igen der er ikke lavet en kommuneaftale for to tusind og sytten
ikke noget at underskrive det har ligget klart hele tiden men det fremgår også hvis man læser lidt mere i den publikation som herre
havde at der er udviklet ideer om hvordan tingene vil være i de kommende år vi har bekræftet at vi er tilhængere af
over til det kommunale loft og det er altså en teknik herre pelle dragsted er nødt til at anerkende sådan fungerer
når man overfører fra den ene sektor til den anden
jeg ved ikke hvorfor herre pelle dragsted problematiserer at
man var stærkt forarget over at vk regeringen ikke kunne leve op til en så høj vækstprocent hvad oplevede spørgeren så i perioden
procent her taler vi om en omprioritering inden for den offentlige sektor
hvad man gik til valg på i to tusind og elleve og hvordan
var i perioden så synes jeg også at vi skulle forlade den her diskussion
at tingene er sådan vi kan ingenting garantere
skal have det dårligere jeg er i politik for at sikre at det her samfund har en sund økonomi og det er derfor jeg reagerer så stærkt
fire og halvfjerds klagede man over hartlingregeringens
fire og firs var det hardy hansens massegrav
hvordan er det gået i det danske samfund det er blevet bedre og bedre
har aldrig været så høj som den er i dag borgerne har flere penge til rådighed
en unødig måde at argumentere på
kontekst jeg kan forstå og jeg kan ikke rigtig forstå at
fjerne penge vi vil bare have en mulighed for inden for den offentlige sektor
vi kan tackle de problemer som trænger sig
finanslovsudspil og det er det vi arbejder på at indfri nu her i finanslovsforhandlingerne
at det her er en stor nedskæringsøvelse
at finanslovsforhandlingerne ikke er et tag selv bord partier kan ikke bare vælge
derfor har vi lagt op til at der skal være en adgangsbillet til de decentrale forhandlinger
den nye flerårsaftale for politiet spørgsmålet er så hvordan vi konkret vil finansiere den nye politiaftale
pege på omprioriteringsbidraget på to procent på uddannelsesområdet i forbindelse med med finanslovsforslaget gennemførte vi jo et
omprioriteringsbidrag på to procent på hele statens område hidtil
og kulturområdet været undtaget men vi mente at i den nuværende situation
pege på undervisning og
årligt realiseret et overskud på en hundrede og halvfems million kroner svarende til en gennemsnitlig overskudsgrad på en
procent og der ligger også en større analyse af erhvervsskolernes drift der konkluderer at erhvervsskolerne kan effektivisere for i størrelsesordenen nul
milliard kroner årligt alene på de ikke undervisningsrelaterede områder
afstand af de her ting jeg erindrer om at vi
den bliver i størrelsesordenen tre procent og at vi nærmer os en risiko for at komme ind i eus procedure for underskud
vi gør det danske samfund en tjeneste ved at prioritere
dag af
vi har forbedret rammevilkårene for overdragelse af en familieejet virksomhed til næste generation i familien eller til en erhvervsdrivende fond og vi har lempet beskatningen når en familie skal ud og købe
det er vi sådan set glade for
i regeringen sagde at vi ville gennemføre
efter valget ligesom det præcis er det skattestop som finanslovsaftalen er indgået på baggrund af
konkret har truffet den beslutning at de såkaldte skatteudgifter
herunder for eksempel i
to tusind og fjorten hvoraf det fremgår og jeg citerer enhver reduktion af erhvervsstøtten skal krone for krone gå til at lempe skatter og afgifter for virksomhederne
det at vi reducerer fradraget fra en hundrede og fem og tyve procent til hundrede
så skal provenuet ved det krone til krone gå til lempelse af andre erhvervsskatter og det har vi jo som jeg sagde i mit indledende svar
afgifter for erhvervslivet der er blevet lempet så derfor ligger det fuldt inden for
det jo heller ikke dårligt at det danske arbejdsmarked bliver mere konkurrencedygtigt altså det ville jo være godt citat slut herefter
nævner han at mange svenskere tager arbejde i danmark fordi vores lønninger er højere jeg synes måske
at de danske virksomheders konkurrenceevne blandt andet er afhængig af lønningerne og lønudviklingen i danmark sammenlignet med udviklingen i udlandet og det håber jeg selvfølgelig også at
dertil
jeg så sige at jeg er fuldstændig enig med
jan e jørgensen i at det vel ikke kan være nogen skade at det danske arbejdsmarked løbende bliver mere konkurrencedygtigt det vil den samlede danske samfundsøkonomi jo
og efter nytår tager vi jo fat på den anden del nemlig at lempe skatten for de laveste indkomster sådan så der også
økonomisk incitament der det er jo sådan set det der er hele humlen i det
at vi trækker det tilbage
genoptager forhandlingerne jeg vil godt slå fast
de her forhandlinger har man ligesom forsøgt at tegne et billede af
der vil jeg gerne sige at de her forhandlinger
øvrige forhandlingsforløb som jeg har haft ansvaret for
helt sædvanlige rammer for hvordan man forhandler finanslove der har været en drøftelse
og drøftelserne har taget afsæt i regeringens forslag til finanslov og det vil sige de initiativer
udarbejdes der beskrivelser af regeringens forslag samt vurdering af de økonomiske konsekvenser heraf og det er helt normal praksis partierne i finanslovsforhandlingerne stiller på baggrund
kan være spørgsmål til regeringens forslag det kan være ønsker om ændringer af regeringens forslag
det er en helt normal praksis og det er nu engang sådan
man kører forhandlingsforløb
det vi nu tager hånd om og jeg er glad for at der er fundet en løsning der giver bedre tid til at håndtere spørgsmål og afklare
har rejst et meget konkret spørgsmål nemlig om der er gået breve ud
tredjebehandling af finansloven og af følgeforslag vi havde og der er en meget kort frist til
er lavet
beregninger i udbetaling danmark og jeg har netop fået oplyst at udbetaling danmark har oplyst at det på grund af tekniske forhold kan være svært
stoppe reguleringen for boligydelsen i januar måned men det er selvfølgelig sådan at berørte borgere vil blive kompenseret for en eventuel mindrebetaling
fejl op som jo er opstået i lyset af at regeringen har trukket lovforslaget tilbage aftalen omkring boligydelsen blev så også ledsaget af en aftale om et par andre ting
i det nye år ligesom vi vil drøfte udligningsskatten på pensioner frem mod
og tyve og muligheden for at gøre affaldsgebyret for virksomhederne til en tilvalgsordning
nemlig at det er meget meget meget dyre huslejer der er i de her her plejeboliger hvor man
i den enkelte pensionists husleje
der er vi jo så nødt til at tage fat om
vel er er nældens rod
økonomisk sammenhæng mellem dem der beslutter byggeri og dem der så skal finansiere
interessant debat om finansloven for to tusind og seksten inden jeg kommenterer nogen indlæg
aftaleparterne fastholdt den ansvarlige økonomiske politik
det er vigtigt af flere grunde for det første skal vi jo tilpasse økonomien så målet om balance på de offentlige finanser i to tusind og tyve indfris det skal sikre at der også er
ekstra til sundhed i to tusind og seksten vi gav regionerne en
mere på service i to tusind og seksten
samtidig forventes en realvækst i det offentlige forbrug
procent fra to tusind og femten til seksten en del af stigningen stigningen skyldes øgede udgifter til asyl men selv når der korrigeres for asyludgifterne ventes der aktuelt en realvækst på nul
vi er altså langt fra det skræmmebillede som bliver tegnet i medierne af nedskæringer af vores velfærd
med finansloven for to tusind og seksten tilfører vi politiet i alt
og det betyder at boligejere skal betale det samme i kroner og øre i to tusind og seksten som de gjorde i to tusind og femten ved uændret grundskyldspromille
vi genindfører skattefriheden for individuelle medarbejderaktier det indebærer
af årslønnen endelig har vi afsat penge til en landbrugs og fødevarepakke herunder til målrettede miljøtiltag
arbejde til foråret ud over den centrale finanslovsaftale
er der indgået i alt fem delaftaler
aftale om et kontanthjælpsloft
det kan betale sig at arbejde en aftale om det kongelige teater en udmøntning af
for to tusind og seksten og samtidig får vi bedre mulighed for at afklare spørgsmål og uklarheder
tilsyneladende minusvækst på den gode måde i to tusind og seksten er der vækst i kommunernes serviceramme
mere er åbenbart også skidt så derfor hører vi disse endeløse brokkerier sandheden er jo at der er tilført en værdighedsmilliard
der er lavere bilafgifter og fastfrysning af grundskyld
omprioriteringsbidraget tilbagefører
det tilsyneladende er blevet populært for oppositionen
køre rundt med de nøgne kendsgerninger viser det er forkert hvad i siger
hvor mange penge kommunerne bruger på de forskellige
sektorområder og det siger mig at kommunerne fortsat kan lære af hinanden og at der er et potentiale for at høste betydelige effektiviseringsgevinster et af de redskaber der er med
ikke kan få mere ud af de kroner og øre som vi bruger i dag tænk hvis man
der er man nødsaget til at tænke i effektiviseringer på alle tidspunkter og det kunne vi jo med fordel lade os inspirere af
på de sociale botilbud som tegner sig for femten milliard kroner og så videre og ja
de misforståelser der har været og kvittere for at ia er en selvstændig
pegede på omkring
og også grønlænderes forhold her i danmark
jeg skal nok love at vi
vil tage drøftelser med med partierne lige som vi gør med de danske partier men
styrket politi værdighedsmilliard
kan se sig selv i forliget og det har debatten i dag bekræftet
er tilfældet og det vil jeg gerne
i hele den her finanslovsproces at jeg synes
blå blok havde peget på venstre som mindretalsregering
lars løkke rasmussen som statsminister
så var det naturligt at udgangspunktet i forhandlingerne var at lave en blå finanslov men jeg vil da gerne kvittere for de meldinger
vi har jo også lavet lavet forlig sammen
og det er jeg meget glad for men
med blå blok og jeg synes at det på trods af vi
finde sammen i en forhandling om
som man kunne give som gaver og
at råderummet igen er steget men det skyldes jo som det også er blevet påpeget i debatten at der er truffet nogle politiske beslutninger der
derfor har vi jo valgt at gribe det her todelt an nemlig
et loft over hvor meget man sammenlagt kan modtage i offentlige ydelser
vil lette skatten i bunden for de laveste arbejdsindkomster og begge dele skal jo medvirke til at
derfor er det lige så meget en hvad skal
de mange mennesker som hver dag står op til et måske ikke meget højt lønnet arbejde betaler transport
eller vuggestuen med børnene og der tror jeg altså vi må erkende at et samfund skal
være bygget på nogle helt naturlige incitamenter
får vi altså kun hvis der er en høj økonomisk aktivitet her i samfundet
politikområder men det vi skylder danskerne
her og i fremtiden er at sikre at det økonomiske fundament kan bære det velfærdssamfund vi har
ledestjernen jeg lagde godt mærke til i valgkampen
komme fra til at nedsætte arbejdstiden til fem og tredive timer sagde at penge ikke er alt og det er selvfølgelig også rigtigt
kunne konstatere var at der var nul kroner
til finanslov to tusind og seksten
nogle af de gode ting vi ville i finanslov
var vi nødt til at finde pengene og der har vi jo så kigget bredt ud
der har alle områder måttet bære en del af de besparelser og det synes jeg sådan set er udtryk for en stor
for kommunernes landsforening her i forbindelse med kommuneaftalen fra juni måned og det er en ting vi tager op med kommunerne nu her straks i det nye år
sikre plejeboliger ældreboliger i fremtiden som er på et økonomisk overkommeligt plan samtidig med
hvor man kunne se hvordan huslejen
det er selvfølgelig nogle helt vilde stigninger
blandt andet blevet ændret ved at der er foretaget besparelser på
at råderummet øges i de kommende år men det har ikke noget med den faktiske saldo at gøre for vi styrer
kommer med et udspil på de her områder
da vi mødtes men jo også her fra talerstolen altså det her med
fastholde unge i
uddannelser når de flytter ned til danmark for at uddanne sig det er en meget vigtig opgave og det skal vi også
men da jeg så kom tilbage i ministeriet fik i frokostpausen at vide at
har sikret er jo at den fejl hurtigst muligt
vil få for meget udbetalt nu her første januar
cirka den anden halvdel vil få for lidt udbetalt så der bliver et arbejde der skal gøres for at råde bod
har baseret deres dispositioner på baggrund af den finanslovsaftale der blev indgået for nogle uger siden og derfor er det jo kommet som
sige en overraskelse for dem at lovforslaget blev trukket tilbage så man kan sige at fejlen kan forklares
som vil få for lidt udbetalt i boligydelse og selvfølgelig også over for den halvdel der har fået for meget udbetalt
nogle der får for meget og nogle der får for lidt i boligydelse her den første januar den ydelse er jo forudbetalt og det er derfor at
giver i dag det er jo ikke sådan med
den værdighedsmilliard at vi lægger et bestemt niveau som gælder alle kommuner
skal offentliggøre hvordan niveauet er i deres kommune og hvis de vil forbedre det niveau
at det er politikerne i den enkelte kommune der har ansvaret og som skal stå til ansvar over for borgerne for den service og den
som de ældre får i kommunen men det er ikke sådan at jeg tror at vi
standarder for alting i alle kommuner og ensarte dem der er jo det kommunale selvstyre og det er udgangspunktet for
give dem mulighed for at søge midler fra den her pulje
det område man føler påtrængende og
kommune så det er jo op til de enkelte
dygtig til at lede lede efter den slags ting kan finde oplysninger typisk jo beslutninger der er truffet i socialudvalget
at vi ikke fastlægger en ensartet standard over
vi tager udgangspunkt i den politik hver eneste kommune har
er der penge at hente her formålet med det er selvfølgelig at vi får synliggjort hvad kommunerne gør at vi får synliggjort de politiske beslutninger
ingenting kan laves om i det danske samfund men lad mig bare sige at hvis jeg kigger på
kan jeg jo se at kommunernes administrationsudgifter
udgør knap fyrre milliard
der har dobbelt så høje administrationsudgifter per indbygger
som andre hvis vi ser på hvad man kunne spare hvis de mindst
kan man spare et sted mellem tre hundrede og fire hundrede million kroner
i kommunerne men værst af alt er at herre jesper kiel fortsætter med at udbrede den løgn at der spares i kommunerne i seksten har kommunerne fem hundrede million kroner mere til rådighed end de havde
det hele bliver dårligere og dårligere og at vi i dag har den bedste tilstand af alt jeg vil vædde