syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
selv har beregnet at man ikke kan indfri nogen forventning om at få midler finansiering fra det man har kaldt sygefravær altså en indsats i
forstå svaret sådan at når man nu er kuldsejlet
ambitionsniveauet på de resterende områder altså eksempelvis kontanthjælp
og tyve målsætningen fra en indsats i
ikke skal tages for givet der kommer altså et bidrag fra den indsats sådan som jeg forstår finansministeren det vil vi da glæde os til at se men jeg forstår
stadig væk sådan at når man så har trepartsforhandlingerne der er kuldsejlet og som
givet fire milliard kroner til finansieringen så må de fire milliard kroner altså skulle findes et andet sted
at det kunne være kontanthjælp som vi stadig væk afventer et udspil fra regeringen
fra de eksisterende redskaber i værktøjskassen herunder kontanthjælp
meget vidt omfang og så venstre
har høje ambitioner men glimrer ved sit fravær når det gælder enhver konkretisering
på en skattereform jeg tænker på forsvarets besparelser og jeg kunne også nævne førtidspension
reformer som venstre har været med til at bære igennem i hvert fald i visse tilfælde til forskel fra regeringens eget parlamentariske grundlag enhedslisten så det synes
det jo vi har forskellige roller her i livet
med de eksisterende værktøjer som ligger
og så det man mere udefinerbart kalder en modernisering er det de redskaber som skal indhente de sytten milliard
nye redskaber i værktøjskassen herunder til at hente de fire milliard
fornemmede egentlig der kom en nuance det er der måske tradition for i regeringen i de her dage
nuancerer sine svar en lille smule alt efter hvordan man bliver spurgt
andre virkemidler i brug
det andre virkemidler inden for den bestående ramme altså
de reformværktøjer som man har anvist i sin
de redskaber vi skal kunne se de
bringe til torvs for at man kan hente de fire milliard kr som foreløbig er det der mangler ud over
fast i trepartsforhandlingerne er det inden for de områder man vil se nye andre virkemidler
redskaber man vil putte ned i værktøjskassen som i dag ikke ligger i
i regering og til nu hvor finansministeren sidder i regering er jo at oppositionen i dag netop er konstruktiv og samarbejdsvillig til forskel fra tidligere hvor vi opposition som netop sad tilbage med korslagte arme vi har for eksempel spillet ud med en
at vi skal have en kontanthjælpsreform lad os da hellere komme i gang med det så hurtigt som muligt så vi kan få de gevinster
jeg nævnte tidligere har vi også været medspillere på en lang række af de reformer som allerede er blevet gennemført så derfor skal
forvente at se nye redskaber som vi i dag ikke kender til for at kunne løfte ambitionen om at nå
et højere ambitionsniveau end det vi i dag kender inden for
de eksisterende redskaber altså at vi skal forvente at der skal hentes endnu mere på kontanthjælp og endnu mere på
det en målsætning som fortsat gælder at man på det felt skal hente tre milliard
kuldsejlet er det
forvente eller skal vi stadig væk se at det er tre milliard
kan forberede os på det udspil der måtte komme altså er det det samme ambitionsniveau eller må vi forvente at ambitionen på det her felt
sygefravær og kontanthjælp bliver skruet i vejret
for at man kan nå i mål med den samlede
eller en dårlig reform og ifald
det er en dårlig reform kan ordføreren så ikke give mig ret i at hvis regeringen ønsker at rulle dagpengereformen tilbage
noget som regeringen arbejder med og dermed også er en del af regeringsgrundlaget
ud fra at regeringen så også trækker dagpengereformen tilbage igen
tak til ministeren for bemærkningerne det overrasker mig selvfølgelig regeringen ikke kunne støtte det men jeg vil godt spørge om ikke ministeren dog trods alt er enig med mig i og
er en god ting i de fleste tilfælde
for at man kan få en ordentlig udbudsproces kræves man både har lavet udbuddet
man så også får tilbuddene tilbage igen forstået på den måde at der skal være tillid mellem parterne altså både dem som laver udbud
skal byde på de opgaver så de virksomheder ikke bliver tilbageholdende og siger vi er ikke klar over
nogle regler vi egentlig bliver bedømt ud fra
forskellige private leverandører så vel som et kontrolbud fra offentlig side og hvis virksomhederne ikke kender
ministeren er enig med mig i at der vil være virksomheder herunder potentielt den bedste virksomhed der vil være tilbageholdende
de fælles spilleregler og de fælles regler for hvem der vinder
så må man kunne tage de forbehold og dermed få beskrevet det på forhånd så alle parter ved hvad det
går ind til i den her konkurrence herunder under hvilke forhold man
udbud eller trække sig tilbage fra dem igen
til de udbud der bliver fremsat på de vilkår som kommunen eller regionen
og siger vi skal have de tildelingskriterier beskrevet og de skal være bindende sådan at man
ikke om den radikale ordfører kender til de forhold som erhvervsorganisationer og virksomheder beskriver
til at byde på opgaverne og det er jo det vi alle
tilliden til at man kan regne med
man oplever eksempler mike legarth var inde på det i sit spørgsmål tidligere
for saglige vurderinger men en saglig vurdering er jo også igen en afvejning som man gør sig det en subjektiv afvejning så jo mere præcis man kan være med de her kriterier
regler som man vil bedømme ud fra jo større vil tilliden mellem parterne selvfølgelig også være
for det og tak for debatten som jeg
det er ret afgørende tror jeg hvis man skal have et effektivt udbud at man så
at man så også derefter får de tilbud ind som rent faktisk er dem som er de bedste og de billigste økonomisk mest hensigtsmæssige eller hvordan man vælger at formulere det og dermed også får beskrevet de kriterier hvorefter man ønsker at afgøre den
heldigvis kan man sige har vi også efterhånden en del erfaringer med det her altså omkring fem og tyve procent af
offentlige opgaver bliver konkurrenceudsat vi så gerne at det var mere
udbud og give et tilbud med de kriterier der nu skal være for at blive godkendt
ved efterfølgende om de så også bliver bedømt ud fra de kriterier
eller om kommunen så efterfølgende
også fra kommunens side bliver skarpere på at få beskrevet hvad det
situationer der kan være af saglige hensyn eller hvad det nu måtte være hvor man så trækker sig tilbage igen men sådan at man i hvert fald har gjort sig de overvejelser på forhånd fra kommunens side og dermed også signalerer over for
sin medpart dem som skal give et tilbud at man også er
set nok at man er men det er psykologi og det er en barriere som man skal have nedkæmpet jeg tror
er der måske nogle steder politisk modstand men vi kan sige når vi kigger ud over landet at det er meget forskelligt hvordan andelen af opgaver bliver konkurrenceudsat og der kan man ikke tegne et entydigt billede af at eksempelvis
det billede giver mig indtryk af at der så ligger nogle andre barrierer herunder de psykologiske barrierer at man er nervøs og usikker på det ukendte kommer der overhovedet nogen tilbud
umagen værd fra kommunens side at bruge den tid det selvfølgelig også kræver fra kommunens side
regionens side at at få beskrevet den opgave som der ligger eller vil det bare være rene udgifter og omvendt som sagt vil virksomhederne
at stikke fingeren i jorden men at man faktisk også bliver bundet op på at de kriterier så også efterfølgende vil være bindende men vi vil også
godt i samme åndedrag sige at der kan være
hvordan man så kan klage efterfølgende både som kommune
som virksomhed og dermed kan man sige at man kan give noget til begge parter altså at kommunen måske
var lidt smidigere at der måske var knap så stor adgang til at kunne klage på den ene side og på den anden side hensynet til virksomhederne om at man så i højere grad er sikker på at kriterierne
vi sådan set tror på at det her forslag
været med til at højne kvaliteten blandt de tilbud der kommer ind og dermed også højne kvaliteten
den service som bliver givet efterfølgende men jeg takker for bemærkningerne og opfordrer selvfølgelig til at vi
er vores økonomi i en situation hvor vi bliver nødt til at vende hver
krone eller hvordan man nu ser på det i hvert fald at sikre at vi får mest for de penge vi nu engang bruger på den offentlige service det skal man selvfølgelig altid
riget fattes penge både af hensyn til økonomien
har vi efterhånden opbygget en del gode
skal gøre de dårlige ting om
i dag og det er jo nogle erfaringer som vi skal bygge videre på konkurrencestyrelsen
en rapport her lige før jul hvor de
mange flere opgaver kan rent faktisk efter konkurrencestyrelsens opfattelse sendes i udbud det
en reel konkurrence ved udbuddene
fem og tyve procent har man anslået i forskellige analyser og når man tænker på at
bruge på at højne kvaliteten eller man kan bruge dem på noget andet
sikre at man får en mere effektivt drevet offentlig sektor gennem at have testet markedet for de her opgaveløsninger gevinsten består sådan set både i at man får en bedre leverandør end den eksisterende
de interne procedurer som den eksisterende
man får gennemgået sine arbejdsgange man får beskrevet hvad det er for en opgave man egentlig ønsker skal løses
måske oven i købet kan gøre det mere hensigtsmæssigt
understrege her til en start at fra venstres side
opgaven eller for den sags skyld at det skal være en offentlig som jeg
sikrer at den som kan levere den mest hensigtsmæssige løsning
konstaterede som sagt at konkurrencen om offentlige opgaver kan give betydelige gevinster i form af mere effektive løsninger højere kvalitet og nytænkning i den
staten må vi heller ikke glemme regionerne og kommunerne udbyder i dag som sagt
til udbud ifølge konkurrencestyrelsen
kommunerne om at en vis andel
jeg har forstået det sådan at man har sat nogle andre tiltag i gang blandt andet ved
positivt det vil vi gerne gå ind i vi har nogle bekymringer
for at kommunerne ønsker at udsætte deres opgaver for konkurrence eller omvendt
vi selvfølgelig med på det både af hensyn til
sådan set langt hen ad vejen de synspunkter og de
dog er der selvfølgelig nogle ting som
spørges til pris og kvalitet det er først efterfølgende man eventuelt måtte udlicitere eller privatisere hvis man politisk vælger at gøre
det er slået fast vi går ind for at man skal konkurrenceudsætte og udbyde de her opgaver
en lokal løsning og en lokal håndtering af de enkelte sager så
et stort uudnyttet potentiale på det her felt komplicerede regler kan være en af forklaringerne og frygten for at klagesager bliver en del af hverdagen og
besværligt kan være en anden og uden tvivl også
vigtig forklaring derfor synes jeg
det er fint at man arbejder på at gøre klageprocessen mere
man vil forsøge at hindre at virksomhederne rent faktisk
stadig væk klage men det at øge klagegebyret vil selvfølgelig
vigtigt at slå fast at når man taler om det her med klager
det skulle være en særlig stor hindring så må man igen betragte
psykologien nemlig ud fra den betragtning at det kun er omkring to procent af alle udbud der faktisk bliver klaget over og af dem må man så sige at omkring halvdelen rent faktisk får medhold
er der faktisk også langt hen ad vejen noget at komme efter
vigtigt at få med derfor er vi i venstre også
en kende bekymret over nogle af de anbefalinger som regeringen
højere gebyrer og kortere klagefrister
forvaltningstradition og tillade at det er tilbudsgiveren som klager
at betale for modpartens sagsomkostninger hvis vedkommende ikke får medhold i sin klage men vi indgår gerne i en positiv dialog
nogen af de her elementer skulle blive gennemført men
vi får en diskussion om det senere
skal vi selvfølgelig gøre det fra centralt hold
ministeren var også selv inde på det meget meget store forskelle fra kommune til kommune der er nogle som er meget langt fremme i skoene
andre kommuner er noget mere tilbageholdende
et ønske om at man fortsat
der er et stort uforløst potentiale men vi må
så se om der er nogle der gider tage sig af udeomkring vi har trods alt fra folketingets side også den overordnede styring af og
overordnede ansvar for økonomien i det her land herunder også den økonomi
ligger udeomkring i kommuner og regioner derfor synes vi
derfor vil jeg også bare spørge hvad regeringens målsætning egentlig er på det her felt
set langt hen ad vejen godt kan nikke til
anden forestilling om hvad det skal medføre altså hvis vi
omkring fem og tyve procent ser vi om fem år at vi er nede på tyve
hvad der skal ske derfor er jeg lidt ked af den berøringsangst som
synes jeg fornemmer en gang imellem når man netop trækker sig tilbage og siger at vi ikke skal stille de her krav
lade det være op til kommunerne
stille centrale krav til kommunerne for eksempel
og andre områder derfor vil jeg slutte med at sige at jeg faktisk er glad for
fra alle partier her i folketinget undtagen enhedslisten som sender et klart signal om at vi faktisk gerne vil det her
vi ønsker at man bruger konkurrenceudsættelse i øget omfang
vedtagelse også kan føre til konkret handling både centralt og lokalt derfor skal jeg på vegne af venstre socialdemokraterne
konservative folkeparti fremsætte følgende
som allerede i dag er konkurrenceudsat det er jo de erfaringer man har
kommuner regioner og staten i øvrigt hvor man har tilladt sig at spørge
er andre end de eksisterende leverandører som kan levere en kvalitet der måtte være bedre eventuelt til en pris der er billigere
set relativt enkelt at gå ud og kigge i regionerne og kommunerne som
har fået mere for den samme pris
har fået det samme til en billigere pris
sådan at man lærer af det og dermed kommer videre så man ikke gentager fejlene men langt langt
nu ved jeg ikke om man skal forholde sig til store rapporter og analyser jeg vil sådan set gerne forholde mig til den virkelige verden jeg skal ikke kunne
jeg tror at der er lavet store rapporter og analyser af forskellige foreninger og tænketanke og konkurrencestyrelsen laver en
om ikke årlig så i hvert fald tilbagevendende rapport og vurdering konkurrencerådet arbejder
såkaldt teoretiske vurderinger af det her men jeg vil gerne forholde mig til hvad de erfaringer som man rent faktisk har
en anden leverandør altså en privat leverandør
de tilfælde hvor den offentlige leverandør rent faktisk
fordi man så havde brugt tiden på
bombastisk i forhold til hvordan den tidligere
har håndteret det her og at det ifølge ordføreren skulle have været
kan pege på hvor det har været henne altså jeg vil sige at det at man laver en fælles målsætning om at konkurrenceudsætte opgaver i kommuner med kommuneaftalen og tilsvarende
skulle betyde at man ville udlicitere ud fra at det skulle være det der hellige midlet
ordføreren siger at man følte at man skulle
så netop en lokal beslutning og skal efter vores opfattelse også være en lokal beslutning
for at sf
til vedtagelse hvoraf det også fremgår at man netop gennem øget brug af konkurrenceudsættelse kan sikre at den bedste og billigste løsning findes det synes jeg er vigtigt og derfor vil jeg så godt spørge sfs ordfører om sf har nogen målsætning
komme med nogen procentsats i en kl aftale som som vi gjorde hvor vi
barrierer der har ligget derude og så sige det er den målsætning vi arbejder efter i fællesskab det
har fremsat i fællesskab og hvor man netop går ind og siger at man
øget brug af konkurrenceudsættelse
nok før men lad mig så spørge på en anden måde
egentlig gav udtryk for at der kunne være noget positivt omkring det at spørge til pris og kvalitet men jeg forstår
fordel for samfundet herunder den skatteborger
herunder den borger at der skal modtage en given service
det set bare et mere lavpraktisk spørgsmål
skulle forberede lovarbejdet
erhvervsorganisationer altså virksomhederne som jo også
en del af det her hvis det skal lykkes jævnfør hvad vi tidligere i dag har diskuteret så den tillidsskabende
det er bare fordi ministeren selv var inde på at være ret præcis med at beskrive hvordan hun så den gruppe der skulle deltage i det lovforberedende arbejde
gøre sig klart i dag præcis hvem det skal være i givet fald
være væsentligt at få en tilkendegivelse fra ministeren om
præcis med at kommuner og regioner skal inviteres
det siger sig selv og nogle eksperter der kan være forskellige folk fra universitetsmiljøerne hvad ved jeg
det er lige så oplagt at man så også tilkendegiver at selvfølgelig skal erhvervsorganisationerne i en eller anden udstrækning involveres i det lovforberedende arbejde
til kommuner og regioner jeg kan så fornemme på debatten at der
men jeg synes bare at det er et klokkeklart signal fra et stort set enigt folketing at det at konkurrenceudsætte offentlige opgaver er noget vi vil
sådan jeg tolker det når vi skriver herunder gennem øget brug af konkurrenceudsættelse det er et af de elementer man skal bruge til at få en mere moderne og effektiv offentlig sektor
den fremtid som vi håber på skal
for en målsætning vi kunne forestille os det vil man så ikke gå ind i man håber det bedste og det skal man selvfølgelig så også gøre en gang imellem men jeg havde bare gerne set at man havde sagt hvis ikke vi ser en øget brug af
vil vi tage yderligere initiativer men det må vi så tage ved en
ikke få ud af ministeren i dag men fred nu være med det vi kom et stykke ad vejen synes jeg
langt hen ad vejen men at man løfter foden fra speederen
vi vil ikke kræve en klar målsætning vi vil heller ikke stille krav om at der skal være en strategi
vi også herfra netop holdt fast i at det var et krav fordi man jo netop som sagt
synes jeg også godt man kunne have gjort her men
selvfølgelig skal erhvervsorganisationerne i en eller
jeg har også signaleret fra venstres side at vi er klar til at gå ind i et arbejde
om det kan gøres smidigere vi er ikke klar til at gå ind at sige at
så undgår man nok lige så mange klager som vi får
herfra skal komme med en hjælpende hånd til de kommuner hvor det måske kniber lidt
andre gange kan det være de psykologiske usynlige barrierer men uanset hvad så tror
nu kan få igennem kan være med til at sende det klare signal at vi fra
skal skabes gode betingelser for virksomhederne det tror jeg
også vi kan finde nogle løsninger på når ministrene
fint og positivt
nu statsministeren taler for der skal være nogle afgiftslettelser det opfatter vi også som
spørgsmål s syv hundrede og ni og tres
i forbindelse med at regeringen lancerede de her åbne skattelister
at skatteministeren så i den forbindelse
håber at virksomhederne vil skatteplanlægge noget mindre og dermed kommer til at betale mere i skat hvordan hænger det
siger at de følger lovgivningen og samtidig håber
de kommer til at betale mere i skat på grund af de åbne skattelister så må det vel betyde at han anser
det for at være en mulighed at de så indbetaler frivillig skat eller hvordan skal det forstås altså
at virksomhederne betaler mere i skat ad frivillighedens vej
man gerne ser at virksomhederne kommer til at betale mindre
så kommer til at betale mere i skat på grund af de åbne skattelister og dermed med skatteministerens egne ord kommer til at deltage i finansieringen af det velfærdssamfund som
betaler og følger lovgivningen men at han samtidig håber at de så kommer til at betale mere i skat på grund af de åbne skattelister
jo betyde at virksomhederne skal betale frivillig skat altså mere i skat end det lovgivningen
at virksomhederne kommer til at betale mindre i skat man må jo ligesom vælge enten skal de betale mere i skat eller
tilfredshed noteret os som en anden sagde før bedre sent end aldrig at statsministeren
komme på banen med nogle bud på hvordan vi
må vi jo så også sige at der har vi været med
forskellige sammenhænge vi har sænket skatterne
men man må dog alligevel i regeringen trods alt have gjort sig nogle overvejelser om ambitionsniveauet hvad der skal komme ud af det den økonomiske ramme
frederiksen var inde på hvilke finansieringskilder
kan bringes i anvendelse det vil jeg godt spørge ministeren om og om ministeren ikke her kan løfte lidt af sløret for det så vi andre måske også kan forberede os på hvad det
forhandlinger vi skal i gang med for jeg antager at det bliver
med venstre som et af de centrale partier idet jeg ikke forventer at
kan få sit parlamentariske grundlag enhedslisten med til en pakke som faktisk forbedrer vilkårene for danske virksomheder gennem lavere
at tænke nærmere over formodentlig assisteret af andre gode folk og de kommer så tilbage om nogle uger men man må vel alligevel have givet de ministre et opdrag om hvad
at det er en finansieret jobskabelsespakke vi taler om
ridse op hvad er det for en ambition regeringen har hvad
hvad er det for en størrelse økonomiramme vi taler om er der nogle finansieringskilder som vi allerede nu kan udelukke
så vi ligesom kan navigere efter det når vi forhåbentlig skal lave
sig selv i den position at man er en diskussionsklub mere end man reelt er en regering
og en boligjobordning vi har jo gentagne gange og det vil
at bekræfte netop peget på behovet for en erhvervsskattepakke altså at man sænker
vi havde det også med i vores finanslovudspil i efteråret og det blev igen afvist af regeringen da vi så lyttede interesseret til statsministerens nytårstale var der
jeg ikke få ministeren til at bekræfte at venstres bud
en forbedret konkurrenceevne vi har sagt det
hvorvidt ministeren er af den opfattelse at danske virksomheder ikke bør fokusere på vækst og profit
nogle af de udtalelser som ministeren er kommet med
skal fokusere på andet end vækst og profit det er selvfølgelig lidt interessant til gengæld kom der
bare spørge ministeren hvori består det uklare
siger at de borgerlige partier der støtter erhvervslivet har en interesse i det ikke skal lykkes for den røde regering
at en kapitalfond skal kunne få øje på den det mener ministeren så øjensynligt ikke er det som
få øje på den fra kapitalfondenes side var det også en uklar udtalelse eller skal jeg forstå det sådan at ministeren rent
at det er ok at virksomhedsejere faktisk har fokus på
så forstå at ministeren siger at det ikke er et enten eller
skal have fokus på vækst og profit
tro at en virksomhedsejers formål
at sikre de bedst mulige betingelser for sin virksomhed og dermed også sikre at der er profit på bundlinjen og hvordan man
så være op til virksomhedsejeren at vurdere hvad der er bedst for virksomheden og dens ejere hvis der er flere end en så derfor vil jeg bare bede om at ministeren lige konkretiserer præcis
ministeren tilsyneladende med sine egne ord havde en fornemmelse for at der var en
det skulle lykkes for regeringen at komme igennem med nogle af de her forskellige
erhvervsvirksomheder og erhvervsorganisationer som skulle være en del af den modbevægelse
sige andet end at der tilsyneladende var en rigtig stor modbevægelse
rigtig mange gode tiltag hvad byggede ministeren den fornemmelse
at der skulle være nogen i erhvervslivet der modarbejder regeringen det er muligt der er nogle i den borgerlige opposition opposition
forstå svaret sådan at ministerens præcisering i den pressemeddelelse der kom
blevet givet nu betyder at erhvervsministeren alligevel ikke mener at der skulle være nogen i erhvervslivet som modarbejder
nu siger ministeren igen og det synes jeg er fornuftigt at sige at man ikke som minister eller i øvrigt politiker tror jeg skal basere sine udtalelser
må man godt have nogle politiske holdninger nogle politiske fornemmelser for hvor vi skal hen
ligesom sige at der er nogle som modarbejder en uden at man så har noget at have det i
forstå svarene sådan at ministeren nu
jeg trækker de udtalelser tilbage om at der tilsyneladende skulle være nogle eller flere i erhvervslivet
faktisk gavner vores konkurrenceevne og dermed jobskabelse i danmark for det det der handler om det handler om at vi har en økonomi i øjeblikket
vi alle sammen taler om og lægger forskellige
ske noget godt nok kommer den gode løsning
fem seks uger men man må så forstå at det her også er en del af det at skabe ekstra job i danmark er det korrekt forstået at det her ifølge ordføreren skaber ekstra job og betyder det bla
at konkurrenceevnen for danske slagterier bliver forbedret med det lovforslag der ligger
konkluderet på den måde men jeg tror sådan ikke vi er så langt fra hinanden
høre på ministeren at regeringen faktisk er enig med os i behovet og vi har selvfølgelig også noteret os
siger at der stadig væk vil være et behov
vi måske føler at det som regeringen lægger op til er en mere
specifik tilgang til det men har ministeren ikke konkluderet
når hun siger at behovet stadig væk vil være der selv efter
tale og tale med borgmestre og andre i det kommunale
påpeger specifikt at deponeringsreglerne i deres nuværende form langt hed ad vejen er
at de ikke kommer meget længere i arbejdet med at lave offentlig private partnerskaber
ikke en bekymring som ministeren deler med mig
selv siger i sin tale fået udviklet styringsmekanismer fra centralt hold
så bare spørge ordføreren om ordføreren er enig med mig i at at
dengang deponeringsreglerne som vi kender dem blev indført når vi tænker på at der siden dengang er
gennemført budgetlov med deraf følgende sanktionsmekanismer anlægslofter
deres handlinger sket en betydelig ændring i
en stærkere styring af rammen
gennem budgetlov gennem sanktionsmekanismer anlægslofter og så videre altså at rammen
har en stærk styring indført i de senere år ændrer behovet sig så ikke
ikke ser en forskel fra tidligere hvor vi ikke havde den centrale styring med budgetlov
anlægsloft
grad end vi havde tidligere men hvor vi så også samtidig fortsat har deponeringsreglerne gør det
man fortsat har deponeringsreglerne
som vi jo også et eller andet sted her fra folketingets
at kommunerne ikke må fristes til at bruge for mange penge eller hvordan det var formuleringen faldt
stadig væk det antager jeg i hvert fald ville skulle være sådan at man
som dermed stadig væk ville være en del af det anlægsloft og dermed den budgetramme
fifler med tallene eller fristes
rammebetingelser så så den del behøver
vil jeg bare gerne holde fast i mit første spørgsmål hvordan
tillidsvækkende ved fortsat at have deponeringsregler som vi kender dem når vi samtidig har den rammestyring som vi jo alle sammen i hvert fald vores to partier er enige om
anlægsloft eller hvad det nu måtte være altså den styring her fra huset hvordan ser ordføreren
i forhold til at have en tillid til at kommunerne sådan set godt kan styre
så underligt at man ligger sådan rimelig tæt på
vores forslag i og med at regeringen som også ministeren var inde på
som ligger i aftalen er en mere snæver betragtning men det må vi så forholde os til vi synes sådan set at det er væsentligt at
vi har den styring af økonomien det tror
er enige om som vi nu engang skal have og det føler vi
som vi her fra centralt hold fastsætter vi mener så blot og
det er derfor forslaget nu kommer at der er løbet meget vand i åen siden
har påtaget sig ikke mindst her i de senere år
resultaterne budgetterne og regnskabstallene
set også at det er på tide at vi får en analyse og et servicetjek af
får de her tilbagemeldinger fra borgmestre og andre der arbejder med det i det kommunale og regionale landskab omkring
hindringer som deponeringsreglerne til tider kan have for at udvikle det
set derfor vi prøver at presse på med det her forslag vi anerkender at regeringen har lavet en
laver ændringer for at kunne tilpasse
den tillidsvækkende tilgang som vi også gerne vil vise
vi ikke både bevarer de nuværende deponeringsregler uden at kigge nærmere på dem og samtidig derudover laver den ekstra rammestyring som budgetlov sanktionsmekanismer anlægsloft og så videre
det analysearbejde som vi håber snart kommer og så vil
og faktisk også konstaterer at samtlige reformer som er gennemført i denne regerings tid
faktisk er gennemført med venstres stemmer til gengæld kan man jo ikke sige helt det samme om de reformer som blev gennemført inden folketingsvalget
og elleve hvor der faktisk blev lavet reformer som øgede arbejdsudbuddet med
mit spørgsmål går på om statsministeren mener
glædesrus som statsministeren vel gav udtryk for på mødet i davos
de reformer som jeg her nævner nemlig dagpengereformen og tilbagetrækningsreformen for de er jo
taler om nemlig arbejdsudbuddet
sikringen af velfærdssamfundets fremtid så med andre ord mener statsministeren at dagpengereformen og
en del af den reformkurs som den daværende vk regering lagde for dagen
til velfærdssamfundets fremtidssikring
startpengereformen og tilbagetrækningsreformen de to reformer
nogle af de væsentligste som også blev gennemført på et tidspunkt hvor vk regeringen havde ansvaret men hvor socialdemokraterne faktisk gik til valg på at de ikke skulle gennemføres så når statsministeren omtaler danmark som et land der er gået reformamok indbefatter
den glæde så også de to reformer
hvorfor ville statsministeren så stå uden for
når man nu som statsminister på de internationale scener går ud og siger at vi er gået reformamok i en glæde må jeg forstå
set enig med statsministeren i indbefatter den glæde så også dagpengereformen og tilbagetrækningsreformen
af skattelettelser eller velfærd
vil statsministeren så betegne de reformer som blev gennemført under vk regeringen mellem
som gav et øget arbejdsudbud på omkring ethundredetusind
brugte på mødet i davos
derfor kunne man jo godt tænke sig at høre hvad statsministeren så ville bruge af engelsk udtryk for netop efterlønsreformen hvis ikke det var early retirement det kan statsministeren så vælge at svare på men jeg vil spørge mere specifikt
som en del af det reformkompleks
hun derfor står ved den modstand hun havde før valget og at den modstand
faktum er at vi øgede arbejdsudbuddet
i de sidste to år inden vi måtte forlade regeringskontorerne statsministerens
var imod hver gang efterfølgende har statsministeren så gennemført reformer for en femtedel af det vi gjorde vi har været med
jo også interessant når statsministeren netop fremhæver de reformer der er gennemført i danmark men tilsyneladende ikke fremhæver eller finder det ønskværdigt at fremhæve
er da nærliggende at spørge statsministeren hvad statsministerens opfattelse af efterlønsreformen er når det nu åbenbart ikke kan oversættes til dansk fra early
hun har omtalt på mødet i davos
holdning så til efterlønsreformen nu er økonomi
også kommet til stede det kan være hun kan hviske hende et godt ord i øret
er det stadig væk noget statsministeren er imod eller mener statsministeren
til efterlønsreformen som dele af regeringen da man dog ikke var regering endnu faktisk har stemt for og været en del af så det vil sige
om at bekræfte så ville hun hellere gennemføre tolv minuttersplanen altså at danskerne skulle arbejde tolv minutter mere svarende til en
mere om ugen svarende til en uge mere om året i stedet for at gennemføre den efterlønsreform som vi andre inklusive det radikale venstre har gennemført og så vil hun rulle efterlønsreformen tilbage
de afgiftssænkninger som også ligger i det udspil fra regeringen der kom i går
vi fra venstres side kvitteret for og det er det vi egentlig har ønsket en del tid og det er vi positive over for men når vi så forhåbentlig forhåbentlig får lavet en aftale med regeringen om at få sænket byrdeniveauet for
er det jo lige så væsentligt er min vurdering
så har i det niveau og det er det i kan regne med i en rum tid og med en rum tid antager jeg at det gælder hen til et folketingsvalg hvor vi så igen
fødevareministeren om at bekræfte det som vi antager er rigtigt når
nogen nye generelle afgifter altså vi laver et lavere niveau det håber vi vi kan få en aftale omkring og kan vi så derefter få håndslag
vi sender et meget klart signal regeringen vil ikke pålægge erhvervslivet nye generelle forhøjelser af skatter og afgifter der er brug for ro
er brug for stabilitet det er vi enige i spørgsmålet er så bare om vi så også kan få bekræftet
vi har desværre før set et nogenlunde tilsvarende signal fra statsministeren
lave en finanslov med enhedslisten hvor man så hævede skatter og afgifter med
mere specifikt på fødevareministerens område som jeg går ud fra også
når vi forhåbentlig laver en aftale om at sænke byrdeniveauet herunder
så har det lavere niveau frem til et eventuelt kommende folketingsvalg om to år
set mere for at forstå hvad det er regeringen egentlig siger når økonomi og indenrigsministeren siger det som hun nu gør altså at regeringen ikke har planer om at pålægge erhvervslivet nye generelle forhøjelser
også at man faktisk har en kattelem nogle ville sige en ladeport for faktisk alligevel
indføre ikke generelle men så specifikke afgifter eller skatteforhøjelser eller andre byrder og i det her tilfælde når vi nu har fødevareministeren i salen på fødevareområdet
for et udgangspunkt vi forhandler ud fra folk
klar over hvad vores position er og det har jeg også forsøgt at sige og herre jan e jørgensen før mig
alligevel godt kan være mulighed for at man fra
side hæver byrderne herunder skatter og afgifter i det her tilfælde på fødevareområdet
at man fra regeringens side ikke går ind for et byrdestop det det må jeg jo så konstatere betyder at man faktisk
holde en kattelem nogle vil kalde det en ladeport åben for at man
vi forhåbentlig kan lave en en sænkning af afgifterne og
stadig væk vil have mulighed for
hæve byrderne igen er det sådan jeg skal forstå den melding som skatteministeren kommer
ikke ind for et byggestop betyder det at man faktisk vil holde døren åben for igen at hæve skatter og afgifter og
sænke selskabsskatten det er da et forslag vi er kommet
hvert fald ikke noget som var på regeringens dagsorden
igen holde fast i at få ministeren til at bekræfte det som er min mistanke og som
hørte ministeren svare nemlig at man faktisk
byrderne her senere på foråret men når den aftale så er på plads forstår jeg så at regeringen faktisk
tidligere nemlig da statsministeren på dansk industris topmøde i september sidste år udtalte nogenlunde det samme og hvad skete der så jo der gik rundt regnet otte uger så indgik man så en
man faktisk hævede skatter og afgifter for i omegnen af fire milliard kroner
byrderne for virksomhederne men samtidig siger
gå ind for et byrdestop hvilken del af de to udsagn skal man så tro på vil man lave et byrdestop og dermed holde niveauet for byrderne for virksomhederne eller vil man faktisk have mulighed for at
i det udspil regeringen er kommet med lavere selskabsskat lavere afgifter i det hele taget for virksomhederne det
nu også mener så det tror vi kan finde ud af men efter
set har sagt skal vi så ikke give håndslag på at vi så holder det niveau altså byrdeniveauet både hvad skatter og afgifter angår
set vil være et rigtig godt signal og dermed
set blot det vi vil spørge om ministeren er enig med os i jeg forstod at indenrigsministeren faktisk udtalte at
ikke har planer om at pålægge nye generelle afgifter og det er vi glade for men vi vil bare være sikre på hvad hun så mener med det
ikke planer om nye skatter og afgifter betyder det at man måske alligevel godt kan lægge nogle andre
eksempelvis ved en omlægning af erhvervsstøtteordningen eller andet
man lavede nogle andre tiltag mere målrettede specifikke tiltag med øgede skatter og afgifter eller hvad ligger der i udtrykket at man ikke har planer om generelle nye skatter
ligger i det udspil og dermed også
forhandlingsbordet det synes jeg sådan set er rimeligt nok
under én hat men jeg vil sådan set bare bede om at man fra ministerens side bekræfter at man ikke har planer herunder også specifikke planer om at hæve afgifterne skatterne og byrderne for virksomhederne
forstå svaret sådan at man faktisk har planer om
klassisk socialdemokratisk politik
det godt
et par analyser gallup lavede en for lo her i efteråret hvor man kunne se at omkring fyrre procent af alle
offentligt ansatte vurderede at der var kommet mere bureaukrati i
radio havde en analyse som blev offentliggjort her i starten af året i januar måned
ude at spørge kommunernes kommunaldirektører hvordan de oplevede det og
seneste år var var bureaukratiet for kommunerne
bruge de skattekroner som der nu engang bliver opkrævet så hensigtsmæssigt som muligt
at der er nogen her i tinget det antager jeg der er imod
gøre det mere smidigt og mere hensigtsmæssigt spørgsmålet er selvfølgelig bare hvordan vi så gør det alle har jo
afbureaukratisering regelforenkling osv vi kender alle sammen ordene men alligevel er det gået den anden vej år efter år både under vk regeringen og andre regeringer og også nu under den
at det er passende at vi får en diskussion om hvad regeringen har tænkt sig
gerne bringe vores forslag ind i den diskussion
vi ligesom får sat en retning på og også gerne nogle mål
til de offentligt ansatte så de kan tage sig af de kerneopgaver
i stedet for at bruge for meget tid på passiv administration så det er begrundelsen for
fundet de midler der skal til for at knække kurven og som jeg
min begrundelse for forespørgslen
til den her løsning frem for den anden vi kan se
hvad gør vi så
det afgørende herunder også hvordan det bliver oplevet ude omkring
af den enkelte offentligt ansatte hvor indgribende
vi vedkender os også fra fra venstres side det ansvar vi har haft i
regelmængde og den stigende regelmængde der har været i vores regeringstid
vi afleverede ministernøglerne så var det da et skridt i den rigtige retning
glimt i øjet men også med alvor i den forstand at det jo ville betyde at vi fik knækket kurven så stigningen ikke fortsatte men
jo det vi alle sammen efterspørger
alle regler er af det onde der er faktisk dokumentationskrav som er vigtige i arbejdet det kan være på
hvor man faktisk har det som en ret central del ved treholdsskift på sygehuse og andre steder
i det hele taget hvis man efterfølgende finder ud
der altså noget der skal rettes op er der så sket i behandlingen
også giver mening for dem som skal leve efter reglerne
forstå hvorfor man lige præcis skal udfylde det skema eller
den evaluering eller hvad det nu måtte være for nogle
er der er grunden til det kan man det
er rigtig mange offentligt ansatte som egentlig godt kan leve med at der bliver stillet nogle krav for regler om dokumentation og så videre kan jo også være styrende for rammen for hvad det er man må bevæge sig inden for og dermed også give en sikkerhed og en tryghed
nu engang er blevet ansat til at skulle løse så det synes jeg også vi skal
vi skal turde anerkende og sige højt at vi ikke nødvendigvis behøver
leve i en nulfejlskultur jeg kan henvise til blandt
men det der ikke er ok er at lave den samme fejl to gange eller flere gange
måderne man kan gøre det på nemlig at man viser den tillid
alle sammen nogle som kan begå fejl
får stukket en mikrofon op foran ansigtet
svare på et spørgsmål fra en emsig journalist om
vi laver et indgreb jeg tager fat i ministeren i morgen og nu må hun eller han så tage sig lidt sammen og lave en ny
her område det kan jo lige så godt være at det er opgaveløseren som har løst opgaven på en forkert måde
levet op til det ansvar der er givet og ikke nødvendigvis
er noget galt med det synes jeg også man skal anerkende og have med
er mange elementer i det her men jeg vil sige det sådan at
det er rigtig godt at regeringen har taget det
også gerne have det omsat og derfor er et af spørgsmålene til til ministeren i dag selvfølgelig hvornår hun forventer at vi kan begynde at lære af
og indhøster det så vi gerne at man kom i gang med og dermed også at man satte lidt mere præcise mål for hvad det så
os selv nemlig venstre og dansk folkeparti liberal alliance og
folketinget opfordrer regeringen til hurtigst muligt at igangsætte tiltag blandt andet med afsæt i de erfaringer som frikommunerne indhøster
et afgrænset geografisk område at løse de her opgaver uden hensyntagen til de centralt fastsatte regler der allerede er det var den ene del og vi kvitterer
udeomkring i kommunerne kommer nogle gode erfaringer og dem skulle
omsat til konkrete resultater derudover har vi også arbejdet med udfordringsret altså hvor man fra medarbejdernes side faktisk kunne udfordre de eksisterende regler forstået på den måde at man så
er der nogle områder hvor vi siger at vi godt vil prøve at løse det på en anderledes måde end den som reglerne egentlig sætter op det har også været noget af det udeomkring som har gjort at folk har taget deres faglighed og den stolthed der ligger i det mere alvorligt og dermed også
relativt meget tid på at dokumentere men det er også nødvendigt af hensyn til at man har treholdsskift
hensyn til patientsikkerheden af hensyn til at man ikke får dobbeltmedicineret og hvad der nu ellers ligger af forskellige ting så der er altså dokumentation som er ret afgørende for at den opgaveløsning og den kvalitet
også er så høj som det nu kan lade sig gøre
og det tror jeg at vi skal tage noget af ansvaret for at
andre i det her samfund som påfører de offentligt ansatte regler og forskellige krav
lokale kommunale regionale krav og måske
institution hvor lederen af forskellige årsager siger jamen vi vil gerne gøre det på den og den måde det beder man så de ansatte om at gøre så det er jo hele paletten rundt men vi
gøre noget ved at lave den rammestyring
der skal til men undgå at vi så påfører
tidspunkt kunne forvente at nogle af de her udmærkede tiltag man søsætter
anerkender ordføreren at det offentlige bureaukrati faktisk stadig er stigende og hvornår forventer ordføreren
kunne sådan en model være noget
defineret på en bestemt måde være i en rum tid vi har jo så
et byrdestop altså at man ikke kommer med nye regler og nye skatter og afgifter
nogle af de tanker inde i vores politikker
på forskellige områder og jeg kunne godt forestille mig at det
måske inden for dele af den offentlige sektor var det noget som det kunne friste socialdemokratiet at kigge nærmere på
er foretaget her på det seneste hvad er er ordførerens tålmodighed kan man vel sige i forhold til hvornår vi ser en en kurve der går den anden vej
et års tid eksempelvis er det så ok at man stadig væk kan se en tendens der er stigende eller skulle vi gerne på det tidspunkt
som jo blandt andet gik til valg på en tillidsreform
få en fornemmelse af hvad ambitionsniveauet er for regeringen og dermed også for det radikale venstre
radikale siger at vi har et fælles ansvar men det er dog trods alt
de ligger ret højt på listen mit spørgsmål
at lufte i sit indlæg jeg tror ikke han
gør det men det var dog nogle tanker han havde
skal man også samtidig forpligte sig til at fjerne en anden jeg siger ikke dermed at det skal én regel for én regel men
princip var det noget som man måske kunne overveje i enhedslisten også
at sige om her tiltag man nu har sat i værk
styringseftersyn og forskellige andre ting hvordan vil ministeren vurdere om de så har virket i tilstrækkelig grad
danmarks radio og andre gode kræfter formodentlig vil lave nogle analyser igen
nogle analyser som man så vil lægge til grund for at vurdere om det stadig væk er for lidt eller for meget eller hvordan det ser ud med det
det er noget som de offentligt ansatte også vil anerkende har virket i forhold til nu er mindre bureaukrati og større tillid jeg er med på at der ikke
magisk tal som man kan stille op og så er
at der var nogle andre elementer eller delelementer eller hvad det måtte være så ministeren kunne sige det er den her
så ud for to år siden jeg tror ikke
at ringe rundt til tres forskellige kommunaldirektører men men på en eller
som også ministeren har været inde på og de tiltag som man vil igangsætte blandt andet det her styringseftersyn
til hvad jeg ved om det for jeg tror det er godt at man ligesom systematisk kan gå nogle områder igennem med en tættekam og sige hvad virker og hvad virker ikke selvfølgelig under forudsætning af at man får inddraget relevante aktører til det arbejde men det antager
flere har været inde på omkring frikommuneforsøgene
er der skal afgøre om det er gode resultater eller
dårlige resultater der kommer ud af forskellige tiltag for det er jo også mange gange en subjektiv vurdering og afgørelse jeg tror de fleste regler hvis ikke alle
anden forstand er blevet indført af velvillige politikere med forskellige formål og så har der
nogle kriterier eller hvad ved jeg
nogle gode erfaringer som vejle kommune eller hvem det
den proces og jeg håber og opfordrer til at vi så også rent politisk her i salen
embedsfolk der sidder i nogle nogle forskellige stillinger og skal bedømme den del af det jeg tror vi også politisk skal ind over for at sige det er de her resultater vi gerne ser gennemført til konkret lovgivning
på forslaget men alligevel luftede tanken om
sagt at en regel er om jeg så må sige lige så god som en anden regel altså en til en men dog kunne det
sted måske være et princip som kunne være med til at disciplinere os fra folketingets side altså hvis man hele tiden havde det
bare har det for øje og så måske prøver at komme med nogle forslag i den retning det
forskellige tiltag i den her boldgade vi satte et mål omkring at vi skulle
sænke bureaukratiet for virksomhederne med fem og tyve procent inden for en given periode der var så en måling
og man selvfølgelig mene om hvad man
bundlinjen var at der var fokus på det både i ministerierne og udeomkring i virksomhederne og organisationerne
vi mangler lidt lidt mere håndfast det sådan set ikke en mistillid til at ministeren ikke ønsker at levere det tror set hun gør ønsker i hvert fald om hun så gør det konkret må vi så se på et senere tidspunkt
en streg i sandet og sige ok nu er vi her hvor skal vi være henne om et
ikke fordi vi skal finde et tal som så skal være lavere end et andet tal på et senere tidspunkt men vi må på en eller anden måde kunne blive enige om hvad
tidspunkt evaluere de indsatser der er blevet gjort her i tinget og dermed
om vi skal gøre mere eller om det bare skal køre stille og roligt som
kunne give den den stabilitet og ro jeg har i hvert fald hørt flere grupper folkeskolelærere og andre som siger lad os nu få ro i en periode så vi kan udføre vores arbejde uden at vi skal koncentrere os om nye regler og forordninger
nogle ting som vi bør overveje i forskellige sammenhænge jeg vil gerne
ligger på linje med men som alligevel også har forsøgt at konkretisere debatten her og det tror
afgørende for at vi kan komme videre så det ikke blot er skåltaler og andre vidtløftige bemærkninger men at det
vi skal binde os selv op på
den opfattelse som han gav udtryk for i en kronik den tyvende august to tusind og tolv hvoraf det netop fremgik meget præcist
i forhold til at sænke selskabsskatten
venstre synes det er en god idé at sænke selskabsskatten og også andre skatter og afgifter for virksomhederne
godt et halvt år siden var af den opfattelse at det ville være et tvivlsomt sigte hvis
indledt et kapløb mod bunden i forhold til at sænke selskabsskatten
at man vil opfatte det som et et tvivlsomt sigte
var af en diametralt modsat opfattelse står man så stadig væk på mål for det eller hvordan skal
stadig på mål for kronikken eller har han simpelt hen skiftet opfattelse i forhold til det der stod i kronikken for seks måneder
at selskabsskatten er et fair bidrag fra virksomhederne til velfærdssamfundet
det forslag der ligger på to og tyve procent er lige så fair som hvis man havde beholdt den på fem og tyve
det tidspunkt hvor venstre foreslog en sænkelse
give et fair bidrag til velfærdssamfundet mener regeringen
at to og tyve procent i selskabsskat er lige så fair som fem og tyve
en defensiv tilgang til det her spørgsmål man kunne så godt sige at der er andre afgifter som er betydelig højere i danmark end
er i tyskland eller andre steder
jeg har så refereret til en kronik som ikke brugte den slags voluminøse udtryk men dog alligevel ret præcist sagde at det ikke er noget som regeringen arbejder med
første gang omverdenen reagerer ved at sænke selskabsskatten hvor vi i venstres
flere omgange i danmark så jeg vil bare spørge om
at det er lidt forvirrende at man
at røre ved selskabsskatten til nu efterfølgende ganske få måneder senere at se en selskabsskattesænkning i et udspil
en beretning fra sfs landsledelse hvoraf det fremgår at man ikke ikke glæder sig over den del af vækstudspillet som handler om lavere selskabsskat
om ministeren som minister for vækst i det her land ville glæde sig over et udspil fra regeringen
været bedre hvis elementet med en lavere selskabsskat ikke havde været en del af udspillet
var blevet taget ud ville det så have været ministerens vurdering at været en bedre vækstplan i forhold til at skabe jobs og
er med på at ministeren så ikke i den her sammenhæng vil agere sf formand men agere minister og
skal det også være men når jeg så spørger helt specifikt om ministeren mener at det ville have været et bedre udspil hvis der ikke havde indgået et element af lavere selskabsskat altså som vækstminister så synes jeg at
et udenomssvar altså man hører mange fine ting og vi
i hvert fald i venstre i det udspil der ligger fra regeringens side det synes vi ser positivt ud og vi kan også fornemme
det er nogle gode forhandlinger vi har i øjeblikket men det undrer mig alligevel at
sf vækstminister ikke vil forholde sig specifikt til om hun faktisk glæder sig over eller er ked af at der er et element af lavere selskabsskat i det udspil som regeringen har fremlagt ministeren nævner tre elementer et af de tre elementer er skatte
bare spørge om ministeren mener at det ville have været et bedre udspil
som er blevet offentliggjort kan læse at