syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
vare på kriseramte virksomheder det kan være at der kommer en udefrakommende krise
de manglende incitamenter
jeg synes at skatteministeren har håndteret
er endnu et forslag der er nødvendigt for at vi kan sikre
teknisk svært
til os på det her punkt eller til
generelt hvorfor vi beslutter
den ene artikel efter den anden om nogle
betale noget klatgæld
i al mindelighed at den del af kommunikationen også i højere grad bliver tænkt ind hver eneste gang der sker de her ting
både fra skatteministeriets side men jo også fra
der må stå lidt skulder ved skulder
altså er en grund til at der er fordringer der bliver sløjfet at der er en grund til at
der er en grund til at folk der måske har en ret høj indkomst også får sløjfet noget gæld fordi omkostningerne simpelt hen ville være for høje ved at inddrive noget af den gæld og meget af den gæld
kan sige ofte nok fordi det tillidstab der har været
folk ikke forstår hvorfor vi træffer de valg vi gør men der er jo fuldstændig enighed blandt alle folketingets partier om
det er nemt at lave pressehistorier om at
nu har nogle igen fået sløjfet noget gæld som de måske endda gerne ville betale og så får vi
er så nogle uden for regeringen forskere og
der har gjort det muligt at arbejde videre med det så
at finansministeren tager det op som noget regeringen fokuserer på
tale lidt overordnet om den her
finansministeren taler om at det skal skal være sammenhængende men det græske ord for økonomi er jo netop som finansministeren
styring af vores husholdning og hvad ligger til grund for vores husholdning
vores fiskeri og landbrug i danmark
som har en stor betydning for vores økonomi men jo også
mineraler og grundstoffer og så videre og så videre så jeg kan ikke forstå den her lidt kunstige opdeling ministeren
vores økonomi
med vores naturgrundlag og
er alle mulige ting der løbende forandrer sig det betyder jo ikke at der ikke er en overordnet
skulle gøre at man ikke kan lave grøn budgettering det er jo også noget som
kommer vi lige fra en en konference om verdensmål
vores naturgrundlag miljø og klima
der var en lang række af vores ministre med på det tidspunkt faktisk
adskillige af vores ministre på det tidspunkt
sådan international opmærksomhed fordi man sagde at danmark ville indføre et grønt bnp og arbejde med grønne nøgletal
om det er den rigtige vej at gå efter at verdensbanken siger at den rigtig vej at gå efter at fn siger at det er den rigtige vej at gå
nogen socialistisk organisation siger at det er
gå og har projekter
bnp og den måde vi laver regnskaber på i dag som vi har gjort tidligere
saglig omkring de her ting men der bliver ledt efter halmstrå for at prøve at undgå at tage stilling
til det her forslag og til den her dagsorden der bliver henvist til at engang i fremtiden kan vi måske gøre et eller andet
diskussion i danmark det er en diskussion i hele verden der bliver henvist
lave forskellige modeller
man skubber noget som der ikke er tid til at skubbe
vi jo ikke holder op med at regne på økonomien fordi vi har puljer som vi ikke rigtig ved ved hvor ender henne så det er
med tyngdekraften altså der bliver regnet med dynamiske effekter der bliver rettet lidt til man laver scenarier som man så retter til efterfølgende
hvilket spænd det så vil ligge i med udledninger og så
finde nogle nogle grunde til at man
og havde jo egentlig også håbet at herre christian poll kunne få en fødselsdagsgave i dag nemlig at der var opbakning i salen til
forskellige ordførere og finansministeren har fremlagt og vi har haft diskussionen så siger alle at vi ikke er langt fra hinanden hinanden og så kan det jo undre at vi
den her klare adskillelse mellem økonomi og
natur og miljøgrundlag og italesættelsen af
så forringer vi selvfølgelig klokkeklart økonomien for landmændene
for fiskeriet omvendt hvis
så er der ikke ressourcer til at producere cement som man gør i aalborg portland en lang række af vores
med herre herre jens joel
ene er forudsætningen for det andet det er en utrolig kortsigtet og ret kunstig måde at se økonomien
statens husholdningsbudget vores finanslov har af konsekvenser for vores miljø vores natur og vores klima det giver sig selv der kan sagtens være
inde på hvor man ikke kan sige det helt præcist der kan være nogle puljer der ikke er udmøntet der kan være noget der ændrer sig undervejs
usikkerheder der kan være i resten af vores økonomi resten af vores finanspolitik
der ikke bliver opbrugt der bliver brugt til noget andet der er
til at bruge nogle uforudsete udgifter og sådan ændrer det økonomiske billede sig løbende og hen over året
ikke kan sige noget som helst om
den her finanslov har af effekt på vores råderum eller vores økonomi fordi der er nogle små områder hvor det kan være usikkert om tingene ændrer sig
lande siger man hvordan kan vi få et mere klart billede af hvordan vores økonomiske politik påvirker det vi er grundlæggende afhængige af
har et miljøøkonomisk råd og at vi har det ene og det andet det her er
fuldstændig afgørende for at komme videre jeg
de ting vi har hørt i dag også fra
grønt alternativ specielt efter et valg som og det ved vi jo for det har vi aftalt
forhandle en miljøaftale eller en folkeskoleaftale uden at der sidder
en person fra finansministeriet for at holde øje med
samme måde har en fra et grønt ministerium der siger den her aftale kan ikke indgås på de her vilkår fordi
det er også noget der skal laves i forskellige tempi fordi
udvikle nye værktøjer men det er ikke nogen undskyldning for ikke at gå i gang der bliver også konstant lavet om
på vurderinger i finansministeriet hvordan man regner hvilke effekter det har og vi skal væk fra kun at tale om økonomisk råderum vores råderum er de grænser som vores naturlige verden også sætter for hvordan vi kan føre politik
og fem og tyve jævnfør artiklen ørsted afviser grønt tilbageslag fra radius blokade
det der er omtalt i energiwatch fireogtyvende januar 2019
for to tusind og fem og tyve på to hundrede milliard kroner
vedvarende energi i to tusind og tredive
det er i modstrid med
den trettende januar til ritzau sagde at det betyder at
investeringsplan på to hundrede milliard kroner jeg synes at hele den her grønne omstilling har har været noget som finansministeren har
at ørsteds aktiekurs er gået markant op otte
på en måned finansministeren ved jo udmærket godt at det også har betydning for
hvad aktiekursen kan i forhold til det her sorte billede
men faktum er altså at selskabet er markant mere værd i dag end for en måned siden og faktum er at vedkommende
ingen betydning har for deres investeringsplan på to hundrede milliard
at det skræmmebillede som finansministeren malede op om
når vi jeg selv og min medspørger
synes jeg meget hård i i sin kritik
ordførere fra andre partier
for eksempel et forbrugerejet selskab der
der var en forventning om at en af byderne kunne være et forbrugerejet selskab men jeg synes bare og det er derfor jeg stiller det her spørgsmål
har været så meget diskussion i offentligheden om den proces
ville være et forbrugerejet selskab
har gjort det meget klart fra starten hvilke bekymringer vi havde og hvilket ejerskab af radius vi gerne så for os derfor vil jeg
korrekt at sfs ønske var at der var
og at aftalen blev at det som minimum skulle tilbage i forligskredsen i forhold til den til den endelige køber
støtter vi i sf også de her to
og hvidvask som vi jo desværre
eksempler på i de senere år men også fordi det er et udtalt ønske fra både færøerne og grønland så sfs støtter
danske bedemænd som brancheforening som så har
nogle værktøjer for eksempel bod eller andet
hvis tingene ikke foregår efter efter reglerne danske bedemænd efterspørger jo selv at der kommer en autorisation fordi de føler sig presset af mere eller mindre fupagtige selskaber
nærtstående familiemedlem eller andet jo ved
og kigger på det præcise beløb fordi er en situation man er i når danske bedemænd selv ønsker at
kunne være brancheforeningen der satte nogle rammer op for hvad man
de her ydelser så ville vi vel sikre at der ikke var det her wild west
markedet og som der også står i dfs
beslutningsforslag skal der skabes klarhed over hvad bedemændene overhovedet kan tage sig betalt
i nogle af de eksempler vi har set omtalt i medierne
have orden på det her område
begrave eller bisætte et nært familiemedlem ved
i hvor sårbar en situation man kan være jeg prøvede det selv da jeg var en og tyve og min mor skulle skulle begraves
gik udmærket men jeg kender i hvert fald personligt følelsen af at
i den situation man er rigtig jydefornuftig og begynder
de beder om vores hjælp fordi de føler sig rendt over ende af fupfirmaer og af bedemænd som ikke lever op til den standard de gerne
ministeren argumenterer for
selviske årsager gerne vil udelukke andre det kan sagtens være men her er
bare enige med med danske bedemænd
har nogle standarder for hvilke priser man
der er i øjeblikket en hundrede og femten forretninger fordelt på en og tredive bedemænd der har den her i iso ni tusind og
certificering så er der også
de blevet certificeret af kirkens it eller certificeret af sig selv eller eller hvad det nu kan være vi synes at
orden og skik på det her område med en autorisation som i sagens natur kan blive frataget dem der ikke lever op
ikke er enige i at den serviceringsordning der allerede eksisterer i dag
god nok at konsekvenserne er er store nok og at den bliver brugt
i i så stort et omfang at det alene kan
ikke nødvendigvis bibringer de bedste priser lidt a la ministeren der også var inde på at at den her konkurrence vil vil sikre nogle lave lave priser jeg synes bare vi har set nogle helt konkrete eksempler på at det
mange tilfælde er dem der ikke er certificerede
tage ansvar over for den ladeport af konkurser og svindel
i modsætning til i enkeltmandsvirksomheder hæfter man
ivserne jo kun for anparten altså for den formue der er
historier om hvad der er kommet ud af det så
gøre det nemmere for iværksættere at starte op jamen så skal vi selvfølgelig kigge på det her med at
man kun hæfter for for sit indskud
vi skal stemme ved tredjebehandlingen kan finde nogle
vi har en erhvervsminister der siger
ministeren går meget op i små virksomheder der mener jeg på linje med flere af mine kolleger at vi skal kigge på på mere end bare selskabsformen og
det indskud der bliver krævet men også kigge på barselsfond til selvstændige eller på nogle af de problematikker med at der er en række rettigheder man man kunne sige
ikke har som som iværksætter
forslag omkring medarbejderejede virksomheder hvor et af elementerne er at der er nogle
som man faktisk fører ind i den her nye selskabsform
skal ikke være risikofrit at være iværksætter men
der alligevel er et sikkerhedsnet så vi får flere til at
ikke have en selskabsform der i for høj grad har givet incitament
på en ordentlig og fornuftig måde og dermed bare har sendt regningen videre til fællesskabet i form af et hav
forslag men jeg synes også det
folketingets partier der siger at lad os prøve at se
forslag der kom fra arbejdsgruppen om en styrket finanssektor
fremhæve danmarks grønne investeringsfond
også tilslutte mig de bemærkninger der kom fra herre pelle dragsted om
vi jo står med det luksusproblem at at de egentlig mangler penge at investere nu og og
det håber jeg vi kan tage på et på et andet tidspunkt
vi udvider kredsen af personer der skal leve op til fit and proper reglerne altså egnethed og hæderlighed
finanstilsynet og så videre
godt hvis man måske følger med ude bag en skærm tænke at at det er sådan en
halvårlig tradition de har
fremsætter lovforslag med
netop nu er vi jo også i gang med at forhandle ovre ved erhvervsministeren om om yderligere tiltag
sige sikkerhed at det er som jeg har forstået det finanstilsynet der skal skal godkende de helt konkrete
marked a la en ny
lov til det efter en godkendelse
hvilke produkter eller hvilke områder der kan komme på på banen man åbner døren og så siger vi at det er op til finanstilsynet
de her ting jeg kunne godt tænke mig at vi
for vi har i forvejen nogle finansielle supermarkeder og når vi åbner døren for at man i højere grad må bevæge sig ud
man ikke kan gøre det inden for lovens grænser i dag risikerer vi
cementere de her finansielle supermarkeder og egentlig
men hvis de store spillere sætter sig på de her nye markeder og dermed forringer konkurrencen endnu mere synes jeg vi har et problem så
et konkret forslag om at man netop også skal kigge på konkurrencesituationen
når de her godkendelser eller tilladelser skal
femte hvidvaskdirektiv
god lovgivning der foregår selvfølgelig også løbende en diskussion
der er rigtig meget at holde styr på både som politiker i folketinget
vores eget problem kan man sige men også for
dele af de ting som vi også
jeg nævne det her med fem hundrede eurosedlen i sf er vi også åbne over for at kigge på andre
større sedler
det danske samfund en anden ting som vi får rettet op på med det her forslag
synes er en rigtig god ting er rapporteringspligten man kan jo sige at det er underligt at man har
håndtere for eksempel hvidvaskrisici
så har vi indtil nu ikke haft en rapporteringspligt altså
whistleblowerindberetninger der kommer
fulgt op på man må ikke stå i en situation hvor man siger jamen det havde vi aldrig hørt om
og det er bredere end hvidvask det er jo også skatteunddragelse skattely osv og og det har vi desværre set utallige eksempler på altså at man gennem meget kringlede manøvrer kan flytte
det kan være helt uigennemskueligt selv for myndigheder selv for de dygtigste graverjournalister at følge pengestrømmene til deres endemål fordi
er vi meget glade også for det her lovforslag og
hav af både selskabsformer
skal defineres hvad man mener med med reelle ejere
parlamentet og kommissionen i den grad
selvfølgelig at beløbsgrænsen er alt for høj der er rigtig mange
men men jeg vil dog slutte med
positivt nemlig at jeg havde erhvervsministeren i samråd for et par måneder siden og
meget positivt overrasket over at høre at det er regeringens holdning at
fordi det er så afgørende i
hvidvask og finansiering af terrorisme
danske skatteborgere men også skatteborgere i alle europæiske lande
hvert eneste eneste år fordi der er nogle der snyder så det her er et rigtig godt værktøj
jeg tror det var i to tusind og tolv eller hvornår
videre hvad er det præcis man vil
og ja det var ikke et langt nok
men det var trods alt et skridt hvor vi gik forrest i eu hvor en række lande fulgte efter os hvor man sagde i det mindste skal i
i vil så vi har noget at holde jer fast på
er en god idé det her bliver jo ikke til en lovtekst i morgen hvis ministerens
parti var med til at stemme det igennem sammen med et andet flertal så ville der jo skulle udarbejdes et lovforslag
er ministeren enig i at det man allerede har gjort i frankrig og det man diskuterer i en lang række andre europæiske lande
skal gå skridtet videre og opfylde det der rent faktisk står i verdensmålene og nu har vi jo
rigtig god idé er det her er en integreret del af det hvis man for eksempel importerer varer fra
men alt det skulle vi jo udmønte
vi kan se at i en række andre lande
videre fordi man tager
helt konkret betyder det jo at vi ville gå skridtet videre fra csr
og erhvervsministeren var jo interesseret i hvad det konkret kunne betyde så når han har tid
fra for eksempel danwatch som følger en række
med to eksempler fra forsiden
ene er at mærsk fortsætter med at bruge det her værft
farlige arbejdsvilkår sundhedsskadelige arbejdsvilkår for deres arbejdere der bliver ophugget skibe på stranden der skyller giftstoffer ud i havet der er så elendige vilkår at
kommissionens liste over godkendte værfter så derfor kan man kun ophugge skibe der hvis man
forfærdelige arbejdsvilkår
kroner i timen det er nogle af de konkrete ting hvor vi siger
er stolte af at de hugger skibe op på indiske strande hvor folk bliver syge af at arbejde og hvor der skyller giftstoffer ud i havet nej det står der ikke der står
ting er jo rigtige nok men det er jo kernen af det vi gør i dag du kan selv udvælge hvad det er du gerne vil fremhæve i dit årsregnskab af positive ting du gør og tit er det konkret rigtig positive ting
at blive lidt mere specifik der er forskellige måder
i frankrig har de allerede loven
i gang med på forskellige måder
implementere den her lovgivning hvor man siger csr er ikke nok det er for ofte bare pæne ord vi vil gerne have noget lovgivning hvor vi siger der er risikoområder det kan være shipping minedrift
lave en vurdering af hvad vil man acceptere
eller klimapåvirkning vil man acceptere
gå helt konkret til værks og også kunne dokumentere at man så har fulgt
jo udskamning i medierne og det kan også være meget effektivt men det er jo ikke
at virksomheder jo også skal have mulighed for
sig så skal vores eneste greb være
finde en historie og så udskamme virksomheder
der ikke er flertal for det i dag i salen
de pæne ord er der jo så mon ikke vi kan
muligheder for at danske virksomheder også kan bruge det her som konkurrenceparameter men først og fremmest er det også vores ansvar
får vi det der hedder et høringsnotat når vi skal forholde os til et lovforslag og det er
hos folk der ved noget om det forhåbentlig som kan komme med
det her lovforslag at
leveret et høringssvar
som muligt
den forlængede overgangsperiode er udløbet
mener altså at priserne er sensitive i forhold til at vi har
jeg synes bare at det
kurs kunne vi godt tale lidt mere stille og roligt og stilfærdigt men problemet er at der har været en zigzagkurs i årevis
handler jo egentlig om mere end
af brændstofforbrug det handler om hvordan vi skal komme i mål med den grønne omstilling
parisaftalen men vi skal også leve op til de mål vi selv har sat os og statsministeren stod
og sagde at nu skulle vi have en million elbiler på vejene og det der fulgte efter
var en aftale der leverede tusind elbiler eller hvad der blev solgt på knap to døgn af benzinbiler vi har aldrig haft
så mange benzinbiler på vejene og igen
skudt til hjørne i forhold til at der skal nedsættes en kommission ifølge regeringen
konkrete lovforslag har vi tre spørgsmål til skatteministeren og de spørgsmål
er korrekt at prisen på nogle biler vil blive lavere med udskydelsen end uden og hvilke eksempler der kan være på det vi
om hvor prisen vil blive højere med udskydelsen end end uden og hvordan skatteministeriet kommer frem til at provenuet fra registreringsafgiften ikke vil ændre sig som følge af udskydelsen intuitivt virker det lidt svært at forstå det er
skatteministeren i det her hasteudvalgsarbejde der skal
at det her emne
det haster for meget til at vi ikke for længst har sat os sammen og lavet en ambitiøs aftale
det bliver hele tiden sådan at man skruer på lidt forskellige knapper
stiller mig det spørgsmål hvorfor registreringsafgiften bidrager med mere end end seksten milliard
mere end de samfundsøkonomiske omkostninger
et område der rigtigt nok er meget sensitivt over for politiske diskussioner
at hvis man som bilbranche ønsker sig at tingene skal foregå stilfærdigt osv
det bare ikke muligt lige nu på det her område fordi det er så vigtigt at vi får den omstilling
kan vi ikke
egentlig også hører herre joachim b olsen sige leve op til det ønske
også konfliktfyldt stof fordi det handler om mere end biler
hvor vi skal hen som samfund herre joachim b olsen har nogle meget ideologiske holdninger til
vi har utrolig travlt hvis vi skal nå vores klimamål på
at indstille mig på det ønske der var fra dansk
lidt interessant
bragede løs og folk var meget bekymrede dengang
uanset hvad den
vi skal ikke have fossile biler
klagerne for borgerne der måtte mene
men også samtidig at tilføre
flere ressourcer det her er jo en del af et større lovkompleks en del af en større aftale som folketingets partier er enige om for at få rettet op på
vi kan håndtere de
fordi det har alle selvfølgelig ret til
vi også skal fremtidssikre vores lægmandssystem samtidig med at principielle sager selvfølgelig stadig væk skal
fokus på at vi skal sikre at der er ressourcer nok til de flaskehalse der
og som også måtte opstå og det synes jeg selvfølgelig også at vi skal være opmærksomme på
skatteminister så vi ikke ændrer på en struktur men hvor
men jeg er optimistisk omkring at nogle af de her ting
en klar forskel det er jo
et lovforslag der udmønter den aftale fra december sidste år som sf også er med i og derfor støtter vi selvfølgelig
de sidste tre en halv år
skatteministeren har lavet forskellige
og alt det ligger jo også på vores skuldre fordi
er vores ansvar at sikre et skattevæsen som borgerne igen kan have tillid til og der er det her lovforslag med en
investeringer er der investeringer
det er den ene del af det den anden
meget klare om hvorfor vi træffer nogle af de også kontroversielle valg
vi gør ved den samlede gæld som bare bliver større og større og større ikke fordi der egentlig kommer en masse nye gældsposter men fordi
nogle renter der løber på
vokse fuldstændig af sig selv
selv om nogle af vores styrelser og
foregår det langsommere end renterne løber på og det betyder jo at vi
hvorfor den her gæld bare større og større
plastret af i ét
der skal være en rimelighed i det men vi ved også godt at en stor del af den her gæld
den ikke kan blive inddrevet
diskussioner vi skal skal have det vil jeg opfordre ministeren
det er en af de store grunde til at det
at få genoprettet tilliden til skattesystemet
vi konstant skal diskutere hvorfor gælden på et lidt fiktivt grundlag
har jeg også tidligere nævnt over for skatteministeren og det er at vi skal være fuldstændig sikre på at nogle af de meget store gældsposter der kan være hvor
individer at oparbejde en gæld på et
trecifret millionbeløb samtidig med at de
vi har også bandemedlemmer og andre kriminelle i det her land som bor i nogle meget meget flotte huse og kører i nogle meget meget store biler uden at have nogen former for indtægter som jo også bliver undersøgt
afskriver dem men jeg tror bare at mit budskab her oppe fra i dag er at vi bliver nødt til stadig væk at
gøre noget ved gælden for
kun udkommer digitalt som for eksempel zetland eller
bare høre om om ordføreren har har fået svar
at have forskellige momsregler om det er digitalt eller eller trykt men jeg synes jo at at debatten med
at vi skal have have opklaret
ikke allerede udkommer trykt i dag
overhovedet i i dag og skal den allerede udkomme trykt for at
at konkurrencesituationen er uafklaret
hvad der er en avis ikke
opdateret med det her lovforslag
at fremsætte det her lovforslag nu når de andre
elementer ikke er afklaret og at
en avis er forholdet mellem
hen bliver retssikkerhedsmæssigt betænkeligt i forhold til
udvide nulmomsordningen uanset om man så synes at
på medier eller eller ej så jeg forstår selvfølgelig til fulde at
liberal alliance men men bare
joachim b olsen korrekt det kunne være godt at få afklaret nogle af de her spørgsmål inden vi skal tredjebehandle
skulle lægge skat på dagblade og publikationer fordi det ville være
egentlig været princippet siden da
christiansborg og jeg bare gentage det spørgsmål som
venstres ordfører lidt retorisk stillede hvad er en avis i dag
moms på
et magasin eller et ugeblad eller hvad det nu kan være er jeg tror de fleste af os er enige om at det er rigtig godt hvis der bliver
rigtig kan lægge skatteministeren til last men måske mere
medier og så videre
men der er så en uenighed i forhold til hvordan det bliver defineret i det her lovforslag hvor det egentlig bliver
som ikke er færdiggjort jeg mener den skal være færdig senest i
afklaret det her spørgsmål om henholdsvis aviser
publikationer magasiner dagblade og så videre
selv må definere hvad der skal moms på herunder
nulmoms så
der er bare så mange udeståender at
jeg egentlig synes det er lidt problematisk at skulle vedtage det her lovforslag uden at i hvert fald nogle af de her ting er
at der bliver indkrævet lønsumsafgift af
bare min egen kommentar så er lønsumsafgiften under fire procent
i forhold til udenlandske magasiner over for over for danske
egentlig jeg nu hvor jeg alligevel har ordet
botaniserer i vores momssystem vi har en meget bred momsbase i danmark
have et skattesystem som vi egentlig alle sammen er enige om vi gerne vil gøre så enkelt som muligt samtidig med at vi opfylder de mål vi har
ikke lige se liberal alliances ordfører men herre joachim b olsen
vi skal have et mere enkelt skattesystem og så er vejen frem
så skal vi momsfritage alle mulige fantastisk dejlige ting som vi gerne vil have flere af
fornuftigt det fornuftige er at have en
vi gerne vil have på en anden måde
ikke putte en skat på det frie ord
netop det her med at
navigere i det her system hvis vi har en række særskatte eller særundtagelser
tekniske skatteaspekter men
anbefale skatteministeriet at arbejde lige så hurtigt som finansministeriet gør
ligestilling eller sideordning som jeg tror vi alle sammen er enige om er
eller zetland eller et af
er der vel ikke den sideordning og jeg tror at
mere eller mindre værd eller specielt anderledes fordi
engang har mulighed for at købe det fysisk i
at der er så mange problemer ikke kun
med lovforslaget men også med alt det rundtomkring
er nogle timingsmæssige problemstillinger i forhold til hvad kommissionen kommer frem med i forhold til momsdirektiv
konkurrencerapporten der
kollega fra enhedslisten om
være diskuteret af medieordførerne for
en meget tung mediepolitisk dagsorden
hvad vil vi støtte og det er jo de definitioner der ikke
ikke ligge den nuværende erhvervsminister til last det er bare for at forklare
fra finans danmark på baggrund af en dom i østre landsret
som foreslår en grænse og det er noget der har givet rigtig god mening
i storbritannien så vil erhvervsministeren sige lidt mere om
er jo at man tvinger kviklånselskaberne til at kreditvurdere bedre
et loft og når forretningsmodellen indebærer at tredive procent af
det branchen tjener er på dårlige betalere
er baseret på dårlige betalere
den her meget aggressive markedsføring selv til for eksempel psykisk syge hvor pårørende har bedt
det bliver overtrådt igen og igen altså skal
sidste gang med et åop loft
over over diskontoen der sagde
i forhold til hvad socialdemokraterne ville
selv har været ude med i nærværende beslutningsforslag fordi jeg tænkte at så må socialdemokraterne jo kunne stemme
socialdemokraterne har været ude at lufte
regeringsskifte men det kan vi jo ikke lade os styre af herinde i vores arbejde vi skal vil stemme for det vi vi synes er den rigtige vej at gå også selv
og eventuelt andre partier sætter sig ned og laver det her fulde beslutningsforslag som vi så alle sammen kan stemme stemme for det håber jeg at ordføreren
har jo ikke været stillet forslag om det
heller ikke støttet nogen af de forslag der er kommet
svært at vide at det er noget df går op i
igen påpege at når det ikke var et særligt indsatsområde
det fordi den her rapport udkom i to tusind og femten og man kunne se at alene
jeg ved ikke om det havde noget med finanskrisen at gøre eller hvad det nu
er jo lidt svært at agere inden man
de bemærkninger det lyder som om vi egentlig ikke er
så langt fra hinanden nu skal der så også bare ske noget
ved jo også at det her er noget vi har diskuteret i mange år vi prøvede
at løse en flig af det med otte og fyrre timers reglen som så
noget for seks syv år siden må jeg bare igen sige
markedet er eksploderet alene fra to tusind og ti til to tusind og fjorten der er ikke ordentlig konkurrence det er meget meget svært
mod urimelige lånevilkår og så videre det er jo ret få gange at vi ser domme
ti blev der oprettet tyvetusind kviklån fire år senere i to tusind og fjorten blev der optaget
jo også mene at det på fire år er en ret kraftig vækst
blev gjort noget tidligere så lad os være enige om at vi vil gøre noget nu
langt stykke hen ad vejen er enige og det er
et register jeg tror faktisk at
sensitive oplysninger om om borgerne så det skal indrettes på en måde
det dermed skal oplyses hvad du specifikt
skylder eller at alle og enhver kan gå ind og kigge på din økonomi
enig i ordførerens betragtninger om at det skal gøres på en meget meget
i sf og liberal alliance tit kan være uenige så er der nogle flader hvor vi er enige nemlig at den her branche er præget af dårlig konkurrence det har konkurrencestyrelsen
og det at man kan have forretningsmodel hvor tredive procent af indtjeningen er baseret på dårlige betalere jeg hører også at ordføreren er enig i
ordentlig forretningsmodel at have så stor en del af indtjeningen der kommer
at vi har et loft over interbankgebyrer men at man ikke
eller hvad et lån må koste for borgere man vil altså gerne regulere hvad man synes er rimeligt
tidligere erhvervsminister brian mikkelsen
han så ville afskaffe interbankgebyrerne
i straffeloven som tydeligvis er fuldstændig ubrugelig så skal vi i hvert fald være ærlige om
om vi overhovedet synes at der er noget der er
østre landsrets dom viste nemlig at på de her specifikke områder
renterne voksede gradvis da han endelig bad mig om hjælp skriver hun måtte han skaffe ni tusind kroner om måneden alene til renter
ptsd vi har virkelig forsøgt at gøre det klart at han ikke ønsker at blive kontaktet men det er umuligt at stoppe henvendelserne
og derfor nem at lokke han har taget flere forskellige kviklån kviklånene har typisk en åop
men jeg tror ikke vores appel er nok så sent som i går det er så i forgårs kom der endnu en personlig besked via sms til jens fra vivusdk
talt med dem i sidste uge og forklaret dem situationen jeg vil virkelig
til at kigge på de her kviklån det må være en samfundsopgave at beskytte svage sjæle mod noget så absurd som lån med en åop på syv hundrede procent på forhånd tak venlig hilsen poul
rigtig rigtig mange mails om det her
som er psykisk syge og dem er der rigtig mange historier
beslutningsforslag handler egentlig om bredt at sige hvad synes vi egentlig er en ordentlig måde at tjene penge på i det her land det betyder jo ikke at der ikke kan være forbrugslån det betyder bare
vores straffelov har
kom der for nylig en dom i østre landsret
på syv hundrede og tres procent
jeg partierne som jeg synes i
ikke er nogen grund til ikke at gøre noget ved det nu
vil bare igen gerne påpege at den her lidt skelsættende rapport fra konkurrence og forbrugerstyrelsen jo kom i to tusind og femten og viste en helt vanvittig udvikling i antallet af kviklån både i omfang i antal
at konkurrencen på markedet er rigtig rigtig dårligt og derfor får forbrugerne jo heller ikke de bedste og billigste produkter
en integreret del af forretningsmodellen at gå efter dårlige betalere fordi tredive procent af indtjeningen
en integreret del af det forslag som sf fremsatte i december to tusind og sytten og som vi behandlede her i folketinget for et
sige at hvis vi har en ågerbestemmelse skal den altså
nu fik jeg ikke lige spurgt erhvervsministeren tidligere om hvornår det her arbejde forventes at blive færdigt det er måske lidt optimistisk at tro at det bliver færdigt inden et folketingsvalg men uanset udfaldet af folketingsvalget håber jeg ikke
forsvinder et eller andet mørkt sted hen men at man netop tager udgangspunkt i det
jeg synes det er en skandale at vi i et land som danmark har det her fuldstændig uregulerede marked hvor man åbenbart bare kan opføre sig fuldstændig amoralsk sende
til psykisk syge når deres pårørende ringer og beder dem om at lade dem være og der skal altså
en bananrepublik og der er trods alt en lang række europæiske lande som
strengere lovgivning i forhold til markedsføring og reklamer og så
de bemærkninger som partiernes ordførere er kommet med
lave et samlet stykke arbejde inden så længe
på historikken omkring andelseje vil
sige at partiet venstre danmarks liberale parti
en aktie i det om man så må sige
i brugsforeninger senere hen også
så vi kan få nogle ordentlige priser for vores produkter og samtidig også holde priserne på dagligvarer
sådan at at partiet venstre ikke skal føle sig sat i bås med et socialistisk
været ret bred opbakning til den her form for ejerskab
vi ser det jo lige fra forsikringsselskaber til pensionsselskaber
her ms konstruktion altså medarbejderinvesteringsselskaber og
giver de rettigheder der netop skal skal til men men der er efterspørgsel på en selskabsform hvor
nu er der mange virksomheder der står over for generationsskifte og der kan man jo vælge at generationsskifte
en bedre idé at medarbejderne overtager den
der bare været en efterspørgsel mange steder fra hvor man siger at der
hen er mangel på en selskabsform som også giver nogle lønmodtagerrettigheder
det at man samtidig er ejer af
positive toner er også glad for at
rigtig høj og jeg tror at det er rigtigt
man har indflydelse på sit arbejde på retningen af hvor virksomheden
det er simpelt hen at sige at tilsyneladende er en mangel på en selskabsform der i den grad
den begrundelse at det skal undersøges nærmere men jeg håber så at vi kan lave en fælles beretning om at vi er en række partier der synes at det her
man jo få afklaret i sådan et arbejde så
kapitalfonde og aktionærer osv at det at
arbejdsplads og geninvestere i virksomheden så den er levedygtig
nogle værdier på danske hænder og der tror jeg egentlig vi har
når det er formuleret sådan at vi pålægger regeringen at fremlægge et udspil til hvordan vi kan understøtte det her
af bliver for specifikke jamen så
nogle partier ikke være med til det ene og det andet derfor prøver vi at sige at det kan være på mange måder at det bare er den retning vi gerne vil og
beslutningsforslaget kommer vi jo med nogle bud på hvordan det kunne være
så er den samlende betegnelse for de her demokratiske virksomheder
det her med at bevare værdierne på egne hænder og på dansk jord
om det er kunderne forbrugerne eller medarbejderne der ejer virksomheden så det er egentlig et led i en større diskussion om
ikke i regering på det tidspunkt men det var jo
en spændende tanke der var en masse diskussion
så var der også en del kritik af det endelige forslag
nødvendigvis lige så mange
til medarbejderne i forhold til den risiko der også er
forslag er jo netop for sige i danmark har vi ikke
så mange medarbejderejede virksomheder der er rigtig mange virksomheder
vil overtage virksomheden eller ikke bør
en stor virksomhed der er vokset rigtig rigtig meget
tanker om hvad der skal ske på sigt
handler ikke om at tvinge nogen virksomheder til noget
fremlagt nogle forslag i forhold til at overdrage det til en fond og så videre så det
virksomhedsarvinger på et andet tidspunkt
ønske i virksomhedens ejerkreds at det er
selv ønsker det jamen så kan vi
fordi det jo netop også er en god måde at bevare arbejdspladserne
politiske forskelle nogle gange skygger fuldstændig for
af at det her er en eller anden form for fjendtlig overtagelse af en virksomhed eller eller
nogen der har skabt en virksomhed ud og så
hvilket igen også skal sikre at man ikke kan tømme selskabet for værdier og
at at der også er nogle rimelige regler
ejerskab skal fremmes på andre måder eller noget men jeg synes det er ærgerligt at diskussionen bærer så meget præg af at der skulle være en
det er ikke ms konstruktionen
er en selskabsform hvor
om om det samme
ejeren af en virksomhed siger
det gør jeg nemlig selv jeg startpager
at komme dertil og i lighed med både herre pelle dragsted og fru ida
ejede virksomheder og en ny form for iværksætteri hvis vi kan understøtte det
synes jeg er rigtig rigtig spændende og jeg er glad for
tilsagnet om at vi skal kigge mere på det her
meget mere end vi nogle gange tænker på de fleste
voksne danskere er jo andelshavere vi har tre millioner mennesker i danmark som er andelshavere i et energiselskab vi har
omsætter for halvtreds milliarder om året og hvor en
sikre demokratisk ejerskab
den første brugsforening i thisted
det har vi også i sf og og på resten af venstrefløjen og
lige præcis de konservative har
i det her men jeg tror
giver rigtig god mening at vi har en så stor del af vores økonomi som
som er ejet enten andelsejet medlemsejet forbrugerejet kundeejet fordi det
at man får holdt priserne
sker en vækst og udvikling og jobskabelse
med over firs medlemmer og aktører så forskellige som
kunde og medlemsejede virksomheder og medarbejderejede kooperationer altså en bred palet af
for de positive bemærkninger fra radikale venstre og alternativet og socialdemokraterne og egentlig også
er jo noget som på tværs af politiske forskelle kan opfylde mange behov fastholdelse af arbejdspladser i danmark
herhjemme at dem der er med til
den udvikling der skal til også høster gevinsterne af det så jeg tror
alliances ordfører læste forslaget som fanden læser bibelen undskyld udtrykket
er en virksomhedsform som man kan bruge enten når man vil starte en virksomhed
overdraget virksomheden efter aftale med virksomhedens
og de radikales ordfører sagde om at
i mange former og farver nogle vil gerne starte helt selv andre vil gerne starte i
virksomheder som har medarbejdereje er analysefirmaet der hedder analyse
men vi kan se i sammenligning med vores nabolande
selskabsform og den her udvikling hvis man helt af sig selv
liberal alliances ordfører ønsker
den her vej så
jeg vil prøve at se om vi
ikke kan blive enige i hvert fald nogle af partierne om en eller anden form for tekst eller forståelse
at de er en slags arbejdere eller lønmodtagere med nogle
det er jo det vi har den store diskussion om som man også har i fagbevægelsen
få sikret nogle rettigheder så flere
barsel til selvstændige
skibbrud kan man sige den var ikke godt nok skruet sammen men det er jo ikke et argument for at der ikke også skal være barsel
man kan sige afholder mange mennesker fra
komme over nogle af de problemer der kan være med at folk måske er bange for at miste
pension ret til barsel og andet hvis deres status skifter
både fra alternativet og enhedslisten brænder så meget for det her
kunne det jo være at man kunne få noget noget tilknytning til
delelementer der er en en indsats mod momssvig som
eu direktiv og det er rigtig godt at der bliver sat ind der
vi har desværre set rigtig mange eksempler med svig gennem kædehandel
første til sidste led og det er jo også et udtryk for at vi
har forskellige regler i de forskellige eu
bureaukrati
også på skatteområdet det var liberal alliances ordfører også inde på og her kunne det i hvert fald være rigtig godt at få nogle
igennem de huller at vi ser rigtig meget svig
derigennem så er der også
forskellige velgørende formål jeg hæftede mig også
de høringssvar som som lagde op til
den største forskel det gør så heller ikke nogen skade vi må må håbe at det faktisk gør en positiv forskel
selvfølgelig også som herre rune lund var inde på
svig på motorområdet
sat ind her efter det vi har aftalt der er stadig væk nogle udeståender
de fleste af skatteordførerne der har
socialdemokraternes ordfører fremlagde nemlig om hvad der skal ske bagudrettet
ud i en ny konflikt det er det ene det støtter vi fra sfs side at vi får afklaret det andet er
om jeg kunne læse læse ud af bemærkningerne
fordelingsmæssig effekt
jeg tror også min kollega herre rune lund var inde på
en skatteforøgelse for andre par afhængigt af hvordan
også høre høre skatteministeren om vi ikke
det er jo rigtig mange mennesker
de problemer som præger i hvert fald dele af det danske landbrug med en gigantisk gæld
og en række landmænd som enten er på kanten af konkurs eller
ved sanktioner af rusland
ved mælkepriser eller andet så vi har egentlig et landbrug hvor en stor
del af dem i erhvervet er meget udsatte for
det her lovforslag at diskutere
landbrug vi gerne vil have i fremtiden men ud over at vi
et mere økonomisk bæredygtigt landbrug i danmark
eventuelt skal opkøbe jord jordfonde og og meget andet
store træk
skal bruge penge på vores landbrug
gennem landbrugsstøtten men det gør vi også med diverse hjælpepakker
i den grad også bruge pengene til at fremme den type landbrug som vi gerne vil have i i fremtiden
med at sige at det er rigtig svært for mange unge landmænd at komme i gang også fordi vi har fået nogle ret store landbrug
ind i og derfor vil vi
gerne gøre det nemmere både med generationsskifte og for unge
i gang for vi ønsker at vi har et landbrug i danmark der er bæredygtigt både i forhold til
sælgerpantebrevsmodel som regeringen foreslår
i det her lovforslag jeg vil ikke
gerne se på om vi eventuelt kan lave et ændringsforslag
fuldkommen reel men vi ønsker også at bruge nogle af de økonomiske mekanismer vi har til at fremme
bæredygtigt på sigt
tage op i i udvalgsbehandlingen hvordan vi kan hjælpe både
bruge pengene på den smarteste måde i forhold til at få et fremtidigt
mine kolleger her fint gennemgået de andre fire elementer i lovforslaget som sf er for
sælgerpantebrevet er altså det der vil afgøre om vi kan stemme for
og vi støtter også en opdeling af lovforslaget hvis det kan gøre
men som sagt vil vi
deadline til side den den kan man jo
at meget tyder på og jeg håber at
vi får et regeringsskifte efter næste folketingsvalg
logisk også at bruge anledningen til at spørge lidt ind til hvad socialdemokratiet
mener om budgetloven jeg er rigtig glad for at herre benny engelbrecht nævner det her med flerårige budgetter det er jo en af de ting som i den grad volder kommunerne besvær
af vores fælles økonomi noget andet er
selv meget meget små overtrædelser som vi har set
gør at kommunerne underforbruger til skade for velfærden og for borgerne er socialdemokraterne
på sanktionerne og på hvor hårde
oplevede vi i hvert fald så sent som til kl topmødet og som som vi har set
sanktioner der ser vi så i andre år at der faktisk er nogle ret store milliardbeløb som bliver underforbrugt og dermed ikke bliver brugt
politisk beslutning uanset hvilke faglige input man så får hvilken budgetlov vi vil skrue sammen ligesom det også var
har konsekvenser for vores kommuner
man økonomistyrer i sidste ende og hvordan pengene også bliver brugt til velfærd ude i kommunerne
jo en vigtig debat at have og jeg synes også at nu hvor vi står foran et folketingsvalg er det
rart at høre hvordan de forskellige partier stiller sig
det at have en budgetlov det er fint og at man skal overholde de rammer og de aftaler
er skruet bedst muligt sammen og jeg synes det bliver
vil jeg gerne høre hvad dfs holdning er til den nuværende budgetlov og hvordan den eventuelt kan
at diskutere budgetlov og høre hvad
sammen på i dag jeg regner med at hvis man støtter
regeringens indstilling til at man netop skal færdiggøre det
det fordi man mener at den ikke nødvendigvis er perfekt
i en debat som vi havde på kl topmødet
nogle tanker om det her med flerårige budgetter
sikker på at ordføreren har fået rigtig rigtig mange input fra venstreborgmestre og
skal fjernes jeg synes bare at det er at blande æbler og pærer lidt altså at diskutere på den ene side om der bliver bevilget for få penge til at opretholde den velfærd og det serviceniveau som borgerne forventer og som
hvert fald nogle der synes også er et passende niveau
til budgetloven for lad os forestille os at der næste år blev lavet en kommuneaftale der gav kommunerne dobbelt så mange penge som næste år så det eneste der ligger i budgetloven er jo at de så bare overholder den aftale
penge der er til velfærd eller hvordan kommuneaftalen kommer til at se ud om
er mange penge eller få penge den siger jo bare at man skal overholde de aftaler
velfærden der er fyret rigtig mange mennesker osv
synes jeg bare mudrer debatten lidt i stedet for at placere det hvor der er nemlig
politiske aftaler og de kommuneaftaler som ikke leverer nok penge til det velfærdsniveau vi gerne
fuldstændig enig i kritikken af at den er for stram og at den ikke levner plads til at føre keynesiansk politik i krisetider
indrette budgetloven og ikke siger at der ikke er nogen logik i
de aftaler vi indgår overholder vi
negative konsekvenser af at have indrettet det på den måde men lad det nu være
laver den samme fejlslutning som
på den ene side budgetternes størrelse og på den anden
olsen siger at man skal sikre at man ikke bruger løs af borgernes penge men herre joachim b olsen ved jo godt at hvis regeringen besluttede at lave en kommuneaftale
blev fordoblet så var det ikke i strid med budgetloven
overholde det man har aftalt og ikke hverken skatteniveau eller eller velfærdsniveau eller hvor mange penge
at den her misforståelse med at budgetloven skulle betyde sparepolitik eller
synes er et et fornuftigt skatteniveau eller hvad sf synes
for diskussionen skyld er godt at få manet i jorden
bare handler om at overholde det man har aftalt
et godt demokratisk princip at man ikke bruger flere penge end man har aftalt selve modellen kan så skrues bedre sammen i vores optik men det handler altså ikke om sparepolitik eller at bruge løs af borgernes penge det handler
overholde det man har aftalt og der tror jeg egentlig
gerne gøre den mere fleksibel
vi ønsker ikke helt at afskaffe budgetloven
lemper sanktionerne og sikrer at kommunerne tør bruge de penge de har til rådighed og at vi giver
bedre mulighed for flerårig planlægning så man et år kan køre med under eller overskud hvis man til gengæld
helt andet blik for hvordan finansministeriet
en klog økonomisk grøn politik
også godt kan hænge sammen med at vi har en budgetlov
skal der være rum for mere fleksibilitet for langsigtet planlægning
af de mål der skal til for at nå vores klimamål
vores sociale mål for hele socialområdet og jeg ved at herre torsten gejl er socialordfører
her og nu men vi ved godt at ud over de menneskelige konsekvenser kan det også koste
klog og langsigtet økonomisk
til budgetloven i dag er udgiftslofterne jo sådan helt betonagtigt en årige og det frister til at bruge penge i ren panik
sidst på året fordi pengene ikke kan spares op og bruges det efterfølgende
det er en dårlig anvendelse af offentlige midler min kollega herre rune lund var inde på hvor mange penge det faktisk har betydet igennem årene i et underforbrug
som var tilsigtet skulle bruges på velfærd lige før jeg
respekt må gå begge veje det er egentlig vores syn på budgetloven
kommunerne under et og i ministerierne gives mulighed for
enheders samlede udgiftsloft på for eksempel en
fungerer tilfredsstillende budgetloven
det såkaldte strukturelle underskud på de offentlige finanser højst
procent af bnp hvilket svarer til omkring
jo fjollet at pålægge os selv en begrænsning
vil give mulighed for at føre en aktiv og ekspansiv finanspolitik i krisetider endelig står vi også fortsat med
ren midlertidigt at køre med et underskud der er lidt højere end
vi ved at det er en midlertidig
over for en ny regering altså at det er nødvendigt status quo er nemlig
særlig klog eller særlig fornuftig økonomisk
og det er ikke sådan at de relevante fagministerier først og fremmest finansministeriet men også økonomi og indenrigsministeriet og andre ministerier
ingen erfaringer har med hvordan den er skruet sammen det er ikke sådan at der er ingen ude i kommunerne der har gjort sig nogle tanker om hvordan budgetloven er skruet sammen
penge som der ikke er grundlag for fordi det ligger uden for det man har aftalt men det må da være et lige så stort problem at man har et underforbrug på velfærden på en og tredive milliard kr fordi man har lavet en bestemt struktur som gør at man
det man har aftalt af frygt for repressalier og konsekvenser
noget af det som vi har aftalt
glimrende anledning til at diskutere noget der har så store konsekvenser for så mange mennesker og som er en vigtig og integreret del af vores økonomiske politik
er i finansministeriet så langt fremme at hvis der var politisk ønske nu fra regeringen om
mange forhandlinger ovre i skatteministeriet for
de massive problemer der er
statsregnskabet for for to tusind og sytten og de meget kritiske bemærkninger der er kommet fra statsrevisorerne og vi havde også statsrevisorerne på besøg i finansudvalget for nylig
og møder op og i den grad understreger at det her er
jo ikke noget man gør jævnligt eller på årlig basis
alligevel at at statsregnskabet for to tusind og sytten godkendes
er kommet fra mange af mine kolleger fra de andre partier tager det her aldeles alvorligt og en del af løsningen er er at vi får bemandet
og på den rigtige måde
tilliden til at vi som politikere
de indtægter der skal til men også
borgernes penge bliver forvaltet på en ordentlig måde
det synes jeg man ærligt skal skal sige
indstiller vi altså også at statsregnskabet
fra to tusind og ni til to tusind og tretten kostede krisen danskerne fire hundrede milliard kr
at sige at det nærmest har været en kæmpe overskudsforretning
at alle regninger er blevet betalt af bankerne
her diskussion og og foreslå
at kigge på en model for en offentligt drevet bank det er også noget som sf foreslog
i to tusind og ni da finanskrisen rasede
positivt stemt over for for ideen og som vi også har hørt i løbet af debatten
i danmark eller i europa vi har
girobanken som egentlig på mange måder fungerede rigtig godt
lidt om den her evige diskussion om at det offentlige ikke kan drive bank men at de private er rigtig rigtig dygtige til
har statslige banker har vi offentlige banker i danmark
for godt en år siden stillede jeg det spørgsmål til
erhvervsminister brian mikkelsen fordi han altid sagde at vi i