syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
med de nationale planer så på den måde sikrer vi altså en overordnet og sammenhængende affaldsplanlægning
affaldsforebyggelsesplaner det fremgår så af lovforslaget at miljøministeren forpligtes til at udarbejde affaldsforebyggelsesplaner som blandt andet skal indeholde en beskrivelse af målene for
forebyggelsesinitiativer på samme måde som de nationale affaldshåndteringsplaner
skal de her forebyggelsesplaner også
meget glad for at forebyggelsen netop er en del af det her lovforslag fordi forebyggelse
et stort og vigtigt tema både i eu sammenhæng og så sandelig også nationalt
hedder brug mere spild mindre den er et rigtig godt eksempel
i det her konkrete eksempel med den
om det her affaldshierarki som nu bliver en del af
række forskellige behandlingsmetoder af affald samt forebyggelse som er prioriteret på et miljømæssigt grundlag af lovforslaget fremgår
fra vugge til grav det vil
forlader affaldshåndteringssystemet som emissioner energi eller
jeg synes det er indlysende at der er en række tekniske spørgsmål som vi skal have besvaret
på forbrænding af affald simpelt hen er konkurrenceforvridende for danske
konkurrenceevneneutrale det er sådan
er mere end blot afgifter altså man kommer jo ikke uden om at anlæggenes
hvordan afgiften eventuelt kan justeres så så målsætningen fra grøn vækst som vi også taler om i forhold til
af både animalske og vegetabilske biomasser
også er et element i hele den her diskussion men altså
er nødt til også at se på anlæggenes effektivitet
kapacitet kommer der rent faktisk til at ske en importeksport
forbrændingsanlæggenes effektivitet forbrændingsanlæggenes kapacitet og hele det regnestykke der jo alt andet lige skal gå op i forhold til om det så lige pludselig bliver en fordel at køre eksempelvis til sverige eller til tyskland
jeg skal love at jeg holder holder udvalget tæt orienteret om de løsninger der skal findes på det her område
jo også nødt til at se om vi rent faktisk
en national strategi som netop handler om at forebygge mængden af affald
i virkelighedens verden skulle nå derhen hvor en kommune rent faktisk kan noget mere
bevise at omkostningerne ikke bliver øget i den
forbindelse har jeg meget vanskeligt ved at forestille mig
nu går ind i en en konkret sagsbehandling
et fiktivt spørgsmål men det
kan noget som virkelig giver en effekt af det som vi sådan set er enige
netop bidrager til at få skabt den innovation
forskud på på en problemstilling som jeg slet ikke kan forestille mig skal opstå fordi vi netop målrettet siger at det her handler om at
hvordan gør man det jamen det gør man jo netop også ved at få afprøvet nye teknologier men
som om det enøjet kun er kommunerne der så kan være innovative på det her område vi er enige om går jeg ud fra at det her er en opgave der skal løftes fra mange sider herre tage leegaard var inde på
grund for den tilladelse der er givet på den her ansøgning jo netop at australien har dokumenteret at de ikke på en miljømæssigt forsvarlig måde selv kan destruere det her affald der kan vel næppe være tvivl om
på en miljømæssigt forsvarlig måde
er det afgørende så er det også samtidig fuldstændig forkert at skabe
et billede af at det kan man bare sådan drøne rundt med efter forgodtbefindende nej der ligger skam en lang lang sagsbehandling bag den her tilladelse miljøstyrelsen har arbejdet med det her i mere end en en
før de giver den indstilling til mig
bedst at give den her tilladelse fordi vi medvirker til at løse et globalt miljøproblem australien har dokumenteret at australien ikke selv på rimelig vis kan skaffe en miljømæssigt
så pauvert at socialdemokratiet åbenbart et samlet socialdemokrati har en holdning om at det må de bare selv løse når det er dokumenteret
orica og de australske myndigheder også i den situation
for at forhindre at forliset skulle resultere i skader på miljøet som jeg tidligere også har orienteret om
orica altså den australske virksomhed her forsikret transporten for hundrede og fem og halvfjerds million euro det svarer altså til
i øvrigt og selvfølgelig taget alle tænkelige sikkerhedsforanstaltninger for netop at forhindre ulykker under transporten så kører spørgsmålet
det tror jeg da i høj grad socialdemokraterne ville få behov for at gøre hvis man havde sagt nej
stadig væk at der er al mulig god grund til at have givet den her tilladelse samtidig
ikke korrekt at sige at australien har søgt alverdens lande og fået nej alle mulige steder det er simpelt
med virkeligheden så bliver jeg nok nødt til igen at åbne diskussionen
som rummer plads til politisk fortolkning af det her men stadig
der ville ske hvis man byggede et helt nyt anlæg i australien til den forholdsvis lille mængde
hvis man ser på hvad kommunekemi behandler årligt
man så byggede i australien hvis man skulle det
eksportere dansk miljøteknologi til at bygge et anlæg ville stå ubrugt hen bagefter fordi der ikke er flere hcb lagre rundtomkring i australien
det er forsvarligt at bygge et kæmpe anlæg i australien med den teknologi der skal til vi er enige om at det er en helt særlig teknologi hvor man behandler det her ved ekstremt høje temperaturer det kræver ret mange ressourcer og her taler
kroner og øre det er slet ikke det der er diskussionen
udgangspunktet i forhold til sikkerheden her er jo at hvis der skulle
ville affaldet skulle bjærges og da jeg ikke er bjærgningsekspert skal jeg stå og redegøre for hvordan og hvorledes det ville ske men det må i sagens natur ske på baggrund af en konkret vurdering
men selve bjærgningen vil være overladt til professionelle og igen jeg synes det er vigtigt at
relevant med forsikringssummen en forsikringssum på en
at man dengang ikke havde dokumentationen
altså analyserne i orden i forhold til hvorfor
i australien var nødt til at bede om hjælp til at løse den her opgave hvordan dokumenterer man som land
i stand til at lave en miljømæssigt forsvarlig løsning
ellers havde australien nok løst problemet selv eftersom det jo er rigtigt at det her affald har ligget der i rigtig mange år det er altså en affaldsbunke der bare vokser og vokser
giftigt stads vi taler om som skal
gør at mængden bliver større og større det skal da destrueres der er det jeg mener at danmark har evnen og derfor mener jeg også at danmark har pligten og
jeg synes selvfølgelig at det er sørgeligt at der hele vejen igennem hos socialdemokraterne lige præcis eksisterer den her nimb effekt
bedste behandling af
hvad er det så man siger vi kender alle sammen til
nej af politiske årsager for den får man tæsk for
for et affaldsmønster så at sige der eksisterer i australien hvordan det er de udnytter deres affald ved forbrænding ved forbrænding og så videre
nytte af den varme der kommer fra forbrændingsværkerne og så videre
midt i sydney og det kan vi da være ligeglade med det mener jeg ikke vi kan fordi
malaysia om hjælp som andre socialdemokrater var ude at
i starten hvorfor sender man det ikke bare til malaysia nej i det her tilfælde må man finde nogle jævnbyrdige lande der hjælper med at løse et globalt miljøproblem
særlig smart at vi sejler affald over verdenshavene
den anden ende og faktisk har jeg også i forbindelse med den her ansøgning bedt om at vi laver en global kortlægning
med både at indhente og gennemgå oplysninger nået frem til den konklusion at australien ikke kan behandle affaldet
desuden ikke vil være en miljømæssig optimal løsning at tvinge dem til at etablere et nyt anlæg jeg ved godt jeg gentager mig selv men det er det samme emne vi debatterer
det er vigtigt at gøre det tydeligt så er det igen at jeg må minde om i den her diskussion
danmark importerer farligt affald hver
eksporterer tre gange så meget affald som vi importerer
her perspektiv og og at kommunekemi i øvrigt har behandlet farligt affald
alle teknikere og alle eksperter i ministerierne gør deres arbejde så godt som de overhovedet kan og ja der er sket en fejl i østerild og det er brandærgerligt og møgirriterende for at sige det mildt
sket nogen fejl her men det er da min klare overbevisning at der ikke er sket fejl i den her sagsbehandling det er det som teknikerne i miljøstyrelsen har brugt meget tid
at behandle sagen der har ligget der i halvandet år
en god idé og det her er mere end en god idé vi er moralsk
sige dem der har evnen har pligten det her vil være rigtigt og det er miljømæssigt forsvarligt at danmark løser det her miljøproblem
for at stille spørgsmål jeg stiller mig beredvilligt beredvilligt op svarer på alle spørgsmål og det samme gør teknikerne i miljøstyrelsen
det er meget tekniske spørgsmål der er i mange af de her ting i forhold til hvordan det behandles og så videre heldigvis er kommunekemi jo også meget aktive på banen også i forhold
borgergruppe som er modstandere de to tusind fem hundrede underskrifter som jeg modtog kan
meget aktiv i hele oplysningsarbejdet om hvordan deres ekspertise er og hvad der begrunder at lige præcis kommunekemi er et rigtig godt anlæg til at behandle
at man skulle gå ind og træffe en anden afgørelse altså omgøre beslutningen jeg må stadig væk minde om at det
vi er lige blevet enige om og heldigvis for det at affaldet skal destrueres
det skal destrueres miljømæssigt
det er det som kommunekemi er i stand til og det er derfor at danmark har sagt ja til at kommunekemi kan løse den
og med hensyn til import af pop holdigt affald der kommer langvejs fra
på nej som
at danmark har givet en tilladelse til import af seks tusind en hundrede
hvad australiens videre plan er for hvordan de vil
kan jeg ikke redegøre for nu for jeg kender den ikke jeg kan blot sige at mig bekendt har danmark ikke modtaget yderligere ansøgninger
kan jeg bekræfte danmark har ikke modtaget
og vi har givet en tilladelse hedder det
ind og lave en helt ny miljøgodkendelse vi
set enige i at kommunekemi er stedet man kan håndtere det og da der ikke er kommet nye
miljøstyrelsen anledning til
handler om at destruere destruere
alle diskussionerne om alle mulige andre teknologier og hvad andre lande
det der har været afgørende for den danske tilladelse er jo netop at australien har dokumenteret at de ikke selv kan stille med en miljømæssigt forsvarlig løsning
begrunder hele deres ønske om hjælp til at løse den her opgave det er det der begrunder hele vores tilladelse
hos socialdemokraterne sågar
et lidt større view på de globale udfordringer vi medvirker til at løse et miljøproblem her
at socialdemokraterne er gennemsyret af den her holdning der hedder
der i hvert fald ikke er bred opbakning
intentionerne i lovforslaget jeg vil selvfølgelig bruge min taletid på lige at redegøre mere detaljeret for hvad det her
have etableret et klagesystem som sikrer en hurtig og effektiv behandling af klager
ingen skal vente i årevis
parterne bag finanslovaftalen foreslår at vi nu gør det at vi indfører et klagegebyr for alle sager som indbringes
det her klagegebyr vi differentierer det på en måde så privatpersoner skal betale fem hundrede kroner for at klage
virksomheder organisationer og offentlige myndigheder skal betale
at indsatsen i det nye natur og miljøklagenævn som tager sin begyndelse her
er gebyret blot ét element i en række som handler om netop at få etableret et effektivt
få reduceret de alt alt for lange sagsbehandlingstider som eksisterer i det nuværende naturklagenævn og det nuværende miljøklagenævn
sammenhæng den række af elementer at det her forslag også skal ses det er også vigtigt at få sagt at
ændringer i de klageberettigedes ret
aktiveres hele klagenævnet så der er masser af parter som bliver aktiveret i den her forbindelse
det her gebyr altså også med til at afspejle at det er en gratis proces som sættes i gang
tre tusind kroner for virksomheder organisationer og offentlige myndigheder ikke er uoverkommelig dyrt et gebyr
potentiel klager til at overveje en ekstra gang om der skal klages
oppositionen som ikke mener at det er positivt men for mig at se handler det her
at få organisationerne til i højere grad at prioritere deres medvirken i forbindelse med kommunernes afgørelser og dermed sikre sig at deres synspunkter
inden afgørelsen træffes altså allerede i høringsprocessen og allerede
også lægger energien det kan mindske behovet
lovforslaget og jeg ønsker en god videre behandling af forslaget i udvalget
mulige henseender og når det kommer til diskussionen specifikt
jo værd at huske på at de sager der behandles i natur og miljøklagenævnet
også nedsat et husdyrreguleringsudvalg som netop skal se på forbedringer så i den henseende
skabe et billede af at det ene og alene er
meget meget optaget af at vi får etableret et effektivt klagesystem et effektivt miljø og naturklagenævn og det her er et af elementerne
det vigtige arbejde som de grønne organisationer leverer tværtimod
om at få etableret et effektivt
bliver sat i gang når man klager over en sag hvad er det for et stort
i klagenævnene men så sandelig også i organisationerne
klages over jeg synes det er vigtigt at vi har et effektivt klagesystem
tak for det formand lad mig starte med at slå fast at hvad angår det her beslutningsforslag
udstedt her blev folketinget oplyst om at uanset den danske regel om at der ikke i danmark gives godkendelse til markedsføring af gmoer som indeholder antibiotikaresistente genmarkører
ville danmark efter eus gmo udsætningsdirektiv skulle anerkende en eu eu godkendelse af sådanne gmoer
har regeringen undersøgt de juridiske muligheder for at forbyde markedsføring og herunder dyrkning af amflorakartoflen i danmark i mit svar fra
som de danske eksperter på området på danmarks miljøundersøgelser
grundlag for et annullationsspørgsmål og
og derfor står den her konklusion altså stadig væk ved magt jeg er også opmærksom på at østrig som også er nævnt i begrundelsen
har anvendt sikkerhedsklausulen til at nedlægge forbud mod dyrkning af amflorakartoflen under henvisning til en række argumenter af videnskabelig karakter men som jeg tilkendegav over for miljø og planlægningsudvalget den fjerde november
i forhold til en række medlemslandes anvendelse af sikkerhedsklausulen i forhold til gmo majsen mon810
angiveligt har tilkendegivet at man ikke vil retsforfølge medlemslande som gennemfører
et forbud inden de fremtidige regler for national godkendelse
om vi kan undlade at overholde gældende ret i en forventning om at vi så ikke vil blive retsforfulgt hvis vi
handle i strid med gældende ret hvis man er utilfreds med gældende ret kan man jo ikke bare lade
vil danmark jo ikke længere være eu retligt forpligtet til at anerkende eu godkendelsen af amflorakartoflen regeringen vil så herefter kunne forbyde dyrkning af amflorakartoflen i danmark men så længe eu reglerne er som de er
for den sags skyld de næste år fremover jeg står med en mail
for det vil være i strid med eu lovgivningen men jeg kan videregive det meget vigtige og meget betydningsfulde tilsagn
imod gældende eu ret så det undrer mig meget hvis herre per clausen ikke
den vej man skal gå som jeg også redegjorde for i mit svar jamen altså hvis man ikke kan lide gældende lovgivning arbejder man arbejder man naturligvis for
jeg er optaget af at vi lykkes med at få den her reelle ret til at kunne sige nej tak
markedsføring af
er mulighederne så for at gå ind at lave et nationalt forbud
at landene skal gives en reel mulighed for at kunne sige nej tak det forslag skal virke i virkeligheden det skal være et værktøj vi kan bruge
det ville være uhensigtsmæssigt fordi det er
hvordan kan vi forhindre det ja juridisk er det vanskeligt og det er det jeg har redegjort for nu men jeg synes jo at vi er nået et langt skridt videre i forhold til den sikkerhed og den mulighed der består i at producenten af kartoflen siger
ikke med den her kartoffel til danmark den kommer ikke i jorden i danmark vi har en bekræftelse
det her er jo en kartoffel der dyrkes på licens så det er ikke bare en man går ned og og
meget væsentligt at vi har fået
helt korrekt at når en gm afgrøde kommer igennem nåleøjet
i eu og dermed får grønt lys til at kunne blive markedsført i eu
og sundhedsmæssige aspekter som bliver vurderet og er der ikke risici
er der jo rimelig logik i at man ikke i det enkelte medlemsland kan tage
vi er ikke enige i de begrundelser vi mener at der er risici forbundet med det men hvis ikke man kan bruge de argumenter hvad er det så man kan bruge hvordan sikrer vi os at det er en reel ret vi får en reel mulighed
at kunne sige nej tak i enkelte tilfælde altså vurdere det fra gang til gang det
set det vi er optaget af og det er det der arbejdes meget konkret på i forhold til det konkrete forslag der ligger
redegjort meget detaljeret for
skal vi undlade at overholde gældende ret også i en forventning om at vi så nok ikke bliver retsforfulgt hvis vi gør
hen ikke en vej jeg mener vi kan gå altså jeg mener ikke at vi kan handle i strid med gældende ret og det er derfor jeg siger at juridisk
være den farbare vej
kommet et rigtig godt stykke vej i forhold til det der
essensen i det her forslag vi vil ikke have amflorakartoflen ned i den danske jord
i jorden i to tusind og elleve vi har også bekræftelsen fra
den her stivelseskartoffel som jo altså er til industriformål
blandt andet til papirproduktion og så videre blot for at berolige bekymrede sjæle
her genmodificerede kartoffel som indeholder en antibiotikaresistent genmarkør ikke bør dyrkes i
et produkt bliver godkendt til markedsføring i eu er
er måske dér vi er uenige
det jeg siger at det ikke er juridisk muligt bare at forbyde det
at de enkelte medlemslande
men hvordan det bliver til en reel mulighed et reelt brugbart værktøj er det der skal afkræves
man kan lave et forbud så har jeg redegjort for
ikke juridisk kan lave et forbud men bekymringen om hvorvidt
mener jeg i høj grad at have kunnet eliminere med netop den her meget
på området i forhold til den viden der ligger til grund for den tilladelse der er givet
og faglige eksperters vurdering
godkendelse der er givet
ønsker sf at pålægge regeringen at udarbejde en national politik for
fremme de her hensyn
vi også igangsat en række initiativer til netop at understøtte
også væsentligt at være opmærksom på at der også allerede er flere
hvordan der skabes bæredygtige byer
jo deres evne til at tilpasse sig klimaændringerne deres evne til at nedbringe ressourceforbruget og deres evne til
tilbyde omgivelser som har en positiv effekt på
det er jo en dagsorden som i stigende grad præger kommunernes hverdag i kommunerne arbejdes der allerede i dag med udvikling af strategier og handleplaner inden for emner som klima sundhed og
ikke mindst byernes planlægning jeg lægger stor vægt på
i de enkelte byer
også opmærksom på at understøtte kommunernes udvikling af bæredygtige byer
reducere energiforbruget i bygninger det gælder også udpegning af de seks energibyer
er der jo i to tusind og ti afsat halvfems million kroner til at udvikle og teste nye miljøteknologier som kan bidrage til erhvervslivets vækst for at skabe attraktive byer
udsendte vi også en strategi for det i to tusind og otte for at fremme bevægelse og friluftsliv
sætter så de overordnede rammer det er en arbejdsdeling som som vi gerne vil fastholde i den forbindelse har vi så også igangsat syv konkrete samarbejdsprojekter i samarbejde med kommuner fonde
udfordringerne gennem planlægningen uden at gå meget i
hjælpsomt lige kort at omtale de syv samarbejdsprojekter det første hedder bedre grønne oplevelser i byen og
det altså projekter som løber frem til to tusind og tolv og med de her projekter er
det selvfølgelig forventningen at vi får vigtig viden blandt andet om barrierer i forhold til lovgivningen
det hele taget nye redskaber til at håndtere
regeringens holdning at udviklingen af sådan nogle redskaber her er afgørende og lad os se resultaterne af projekterne
om selve det her med planstrategier med fokus på bæredygtig udvikling er
jo sådan at kommunerne ifølge planlovens § tre og tyve a i den første halvdel af den kommunale valgperiode offentliggør en
strategi for kommuneplanlægningen altså de såkaldte planstrategier og kommunerne er i gang med arbejdet i den her runde
understøtte udviklingen af de nødvendige redskaber til kommunerne i stedet for
stille yderligere krav om særligt indhold i kommunernes
centeret for bæredygtig
med at fremme bæredygtighed på mange fronter mange parter er i spil og der
det her arbejde klares i dag af en række forskellige parter med
formidlingen målrettet dem som har brug for den specifikke ny viden
godt eksempel på den her målrettede formidling
dansk arkitektur center green building council og foreningen bæredygtige byer og bygninger
nogle aktører som gør et stort arbejde og som har klart definerede interessenter der er det altså regeringens vurdering at der ikke er brug for et center for
jeg vil sige at jeg takker for og deler interessen for byernes udvikling men finder altså ikke at beslutningsforslaget fra sf passer ind i alle de her
om en national politik fordi regeringen finder det hensigtsmæssigt at opsamle resultaterne
i miljø og planlægningsudvalget og miljøministeriet
om mulige veje frem for netop
rejsehold på andre områder også men selvfølgelig som jeg også sagde i min
naturen sådan at forstå er i tilbagegang når vi
der må jeg også bare konstatere at det jo desværre ikke er overraskende og at det desværre heller ikke kun er et dansk fænomen det er et
den rapport som vi afventer her i løbet af ganske få dage
er så den der er omtalt i dag nogle af de ting der i hvert fald også bliver nævnt er at rapporten netop også peger på at mange af de indsatser vi gør virker de gør en forskel
så har det en positiv effekt når vi måler tilstanden i vores
fået det bedre når vi måler på visse vandløb
forbedringer at spore så siger jeg fuldstændig rigtigt
er klart at landbruget er en vigtig bidragyder i det her tilfælde
hidtil det skal landbruget også være fremadrettet netop når vi taler om vores vandmiljøplaner
nedbringe udledningen af kvælstof og så videre
det er derfor når landbruget nu står for to tredjedele af det danske areal
det er indlysende at landbruget er en vigtig spiller
jeg skal gerne gå mere specifikt ind i det
konkret sådan at regeringen
arbejder fremadrettet på netop at sige
at arbejde i retning af at noget af landbrugsstøtten kan gå fra den individuelle landbrugsstøtte til blandt andet miljøformål
slå fast at tilbagegangen i
et langt sejt træk når vi nu om et par dage kan få mulighed for at læse den her rapport i detaljer jamen så vil der være dokumentation for at der bestemt også sker forbedringer
blandt andet med grøn vækst blandt andet når vi udlægger vådområder blandt andet når vi udpeger nationalparker og så videre det er alle sammen instrumenter som i hvert
er med til at forbedre tilstanden
hele den diskussion om biodiversitet var jeg netop
inde at sige at vi har et nationalt spor men
et internationalt spor for det her er
at vi har en målsætning om lige præcis på eu niveau at arbejde i den retning så kan jeg ikke komme det nærmere eftersom det
jo er igangværende forhandlinger det jeg synes
et noget forfejlet billede fra socialdemokraternes side
taler om beskyttede områder det er ganske enkelt ikke korrekt at det er elendigt fat
i nagoya i japan under den store biodiversitetskonference i efteråret netop får lavet en stor international aftale på det her område så bliver der blandt andet en målsætning om at vi skal sikre at ti procent af
nationalt er atten procent af de danske områder beskyttet så jeg synes ikke det er korrekt at skabe et billede af at den danske natur som sådan er i en elendig forfatning og at der intet gøres jeg tager bare det her eksempel for at gøre det
redskabet og diskussionen i alt det her er lige præcis implementeringen af hele eus vandrammedirektiv hvor vi jo har truffet en
i forbindelse med grøn vækst aftalen om at
op i to bidder og at vi tager den første periode her hvor vi netop siger at vi har nogle aktuelle vandplaner nu som er ude i høring de aktuelle vandplaner håndterer
skabe en en forbedret tilstand
i naturen men det skal
handler om at vi stadig væk også vil have et erhverv i danmark og skabe mulighederne for
der er et erhverv og også et erhverv i forhåbentlig fremgang vi har set at det har været meget vanskelige tider
at gøre det her og det er også baggrunden for at vi netop siger at de titusind
vi skal analysere de bedste virkemidler der hvor vi får mest miljø for pengene og samtidig også gøre det i en samfundsøkonomisk kontekst altså
til at koste af arbejdspladser af brug og så videre
håndtere den her balance der handler om benyttelse beskyttelse et erhverv og en naturbeskyttelse
forskellige virkemidler som skal bidrage til at få nedbragt kvælstofudledningen og en række af de her udvalg har vi en forventning om kommer med med deres resultater af arbejdet
nu sender vi de konkrete vandplaner ud i en høring en høring der jo kører helt frem til april måned
den første del af opgaven som berører de ni tusind
har sendt i udvalg altså bliver klogere på nu og får analyseret nærmere
meget meget vigtigt at vi netop bruger den tid på de ting
så skal vi også huske på i hele den her diskussion at når vi har for vane
at sammenligne os med de øvrige lande i europa og jeg er helt enig i at der selvfølgelig skal være og eksistere rimelige konkurrencevilkår er
danmark er et meget intensivt dyrket land og et land hvor vi altså også er udfordret med at vi har lavtliggende fjorde osv
vi har aktuelt et husdyrlovforslag under behandling her i i salen hvori der netop er en række miljøforbedrende tiltag og hvor jeg har en forventning om at vi ganske snart kan fortsætte lovbehandlingen fordi der netop aktuelt lige
så jeg har ikke på nuværende tidspunkt nogen aktuelle planer om at opsige noget forlig på det her husdyrområde da jeg anser
hvad angår det andet spørgsmål om når vi får ny viden fra et udvalgsarbejde jamen det er da klart at vi skal agere på den viden vi får
de resultater kommer her i løbet af to tusind og elleve og det er da klart at dem skal man reagere på baggrund
nu sidder jeg ikke selv med helsingforsaftalen i hånden så jeg
citerer korrekt fra den aftale jeg mener også
når vi laver budgetplanlægning budgetplanlægning fremadrettet og jeg
givet når jeg har mødtes med udvalget i forhold til at vi har den
lige at koordinere det her med
det fremgår umiddelbart klart af budgettet hvordan der er prioriteret
i den forbindelse søger
en sikkerhed for at den planlagte kulturfestival bliver til noget
og jeg vil lade spørgsmålet gå videre til min kollega kulturministeren som alt andet lige disponerer på det her område og det er det tilsagn
landbrugets vigtige rolle i det her
jo netop også har bidraget til markante kvælstofreduktioner
vi faktisk set gennem årene qua de vandmiljøplaner som har været gennemført og det er jo vandmiljøplanerne som nu
jeg enig i diskussionen om belastningen når vi taler om anvendelse af pesticider
forkert blot at se på hvor mange gange så at sige man kører ud
hvilken belastning det har når man gør det så jeg synes
simpelt bare at sige at nu har man
behandlingshyppighed der er så og så høj for det afhænger selvfølgelig også meget af hvor belastende
i hele grøn vækst aftalen
af initiativer som både handler om
hele kvælstofreduktionen hele det her område som jo
at biodiversiteten får samme opmærksomhed som
klimaaftale en stor cop15 i danmark og cop16 i mexico
bidrager i den her sammenhæng
når vi netop taler om vores vandmiljøplaner om de skærpede miljøkrav som vi
til dyrkning til gødskning og alle de ting
landbruget en vigtig spiller det landbruget fuldstændig klar over og jeg synes i høj grad at vi ser resultaterne af de her vandmiljøplaner og at vi også fremadrettet kommer til at se det
at vi fremadrettet skal holde fast netop i det billede af at landbruget
umådelig vigtig spiller når vi har den store biodiversitetsdiskussion også og den synes jeg sådan set også landbruget har taget rigtig godt fat i med de mange udspil der kommer om et bæredygtigt landbrug i danmark
ammoniakbelastningen fra landbrug i følsomme naturområder det er
også i det her lovforslag som handler om netop
dyrevelfærd som handler om
at vi kommer til at se færre men større brug i fremtiden
med til at skubbe
det ske i områder
væksten kan ske på en miljømæssigt forsvarlig måde
der nu skal belyses det er korrekt er stillet en lang række spørgsmål og det er vigtige spørgsmål
at få belyst hvordan man går ind og
udvider de steder hvor det rent faktisk er muligt at udvide
at vi ikke fuldstændig lukker et
fremtidsperspektiverne i det her er lige præcis at udvikle miljøteknologi som ikke kun kommer danmark til gavn men som sandelig kommer hele verden til gavn og det er så
sælge det på de store markeder men lad os nu blive
i den danske muld så at sige og netop fokusere på
det handler om at få den korrekte kortlægning af
kan sikre at det ikke er de steder vi vedbliver med en udvikling men at vi i højere grad sikrer at ammoniakbelastningen sker på steder der kan tåle det samtidig med det
miljøteknologiske landvindinger som gør at man jo i højere grad kan blive
give et billede af at det nærmest var alle arealer i danmark som var ammoniakfølsomme områder
korrekt når vi netop går ind og ser på prognoserne i forhold til
ergo er et erhverv der stadig væk har masser af udviklingsmuligheder at
det handler om at skabe udviklingsmulighederne lige præcis der hvor vores land kan holde til det
igen den vigtige balance den vigtige diskussion af hvor
er den udvikling skal ske
tak for det det var jo en noget trist åbning på en vigtig debat
syv og firs startede indsatsen med vandmiljøplan i
skal vi endnu længere nederst man kan sige at nu er de lavthængende frugter plukket
derfor er blevet sværere
indfundet sig i de områder som vi har genoprettet men samtidig må da også erkende at indsatsen ikke har virket godt nok initiativerne har ikke været tilstrækkelige til
til vandrammedirektivets mål for miljøkvaliteten og mange af vores arter og naturtyper er i tilbagegang eller er truede
som er omfattet af vores forpligtelser efter eus naturdirektiver og netop det er baggrunden for de vand og naturplaner
at regeringen indgik aftalen om grøn vækst
fra to tusind og ni lagde regeringen og dansk folkeparti sig fast på en række indsatser som skal sikre at miljømålene nås kvaliteten på udvalgte strækninger
nu indgår i vandplanerne og de titusind
i et udvalg lige nu og her derudover
i søerne ved at reducere udledningen af fosfor
som skal væk for at vi kan få rene søer regeringen og dansk folkeparti gav med grøn vækst aftalen også opskriften på
bindende mål og en klar tidsramme for deres opfyldelse i første omgang
forespørgselsdebatten så lad mig starte med at sige
mette gjerskov spørger om planerne er tilstrækkelig ambitiøse det mener jeg de er
vil vi kunne se væsentlige forbedringer af vandmiljøet med planerne
at identificere de væsentligste trusler mod naturen og at målrette indsatsen mod i første omgang at få stoppet tilbagegangen for den mest truede natur
til at leve op til den globale aftale om at beskytte biodiversiteten som blev indgået i nagoya i japan sidste efterår
ord om planernes konkrete målsætninger og indhold som
to hundrede og seks og fyrre natura to tusind planer
fjerde oktober to tusind og ti været i en bred offentlig høring og den høring afsluttes i starten af april de planforslag som nu er i høring
når der er tale om så ambitiøse og omfattende planer giver borgerne lodsejerne organisationerne kommunerne og andre berørte mulighed for at kommentere og bidrage aktivt
den forbindelse vil jeg selvfølgelig også opfordre alle folketingets partier til at bakke op om arbejdet og bidrage positivt til den proces frem mod at få vedtaget vand og naturplanerne som er til gavn for natur
hold da op hvilken debat der har været her i dag og hvilke påstande der er fløjet gennem folketingssalen jeg håber meget at alle dem der har fulgt debatten fra start
hvad jeg stod og sagde på talerstolen i forhold til hvordan vi sådan set har set indsatsen gennem årene i danmark
at vi startede for mange mange mange år siden
vedbliver med at holde fast i den indsats når vi så har
at vi starter med at have haft en kvælstofudledning på
så siger det også sig selv at det bliver vanskeligere og vanskeligere
bestod i at vi ville reducere
holder vi stadig væk fast i
høre oppositionen tale om forsinkelser som om forsinkelserne skyldes at man ingenting har gjort det står ganske klart
når man sender de her vandplaner ud i offentlig høring
lang tid når vi taler om hvad det er for et arbejde der ligger i de her vandplaner og hvad det er for en opgave der skal løses med de her vandplaner så derfor er den her høringsproces vigtig vi valgte så også at lave
kvalificeret om de tal og fakta vi fik fra de daværende amter og kommuner nu også stemte overens med det arbejde man så derudover har lagt i vandplanerne
indholdsmæssige og der synes jeg det
skabt et billede af at
en regering der har siddet på hænderne det er jeg naturligvis fuldstændig lodret uenig i og der må jeg altså sige hvad er det for nogle landbrugsmæssige virkemidler der er i vandplanerne
hele det lovforslag der hedder l seks og tredive
som handler om øget anvendelse af efterafgrøder jo er vedtaget det er sat i værk så derfor synes
indsats der handler om vådområder som jo direkte kompenseres jamen det er jo fuldstændig iværksat
frivillige aftaler det sker i dialog og med accept fra de berørte lodsejere og det har effekt
at der ikke sker noget som helst
lad mig så igen gentage hvad jeg også sagde i mine indledende bemærkninger
biodiversitet som for mig at se også er den absolut vigtigste
er det fuldstændig korrekt at vi
en tilbagegang og har gjort det gennem århundreder lige så vel som alle andre lande i verden
er da ingen tvivl om at det her er et langt sejt træk og det skal man holde fast i
meget aktiv medspiller på den internationale scene da vi skulle forhandle biodiversitetskonventionen i nagoya i japan i efteråret hvor danmark medvirkede til at vi netop lykkedes med at få en international aftale som handler om nye
besvaret i diverse spørgsmål osv at der kommer jeg også med en national strategi for biodiversitetsindsatsen
en opgave som både skal løses
her regering og af en kommende regering uanset hvilken farve den har og af en kommende regering og af en kommende regering altså naturindsatsen er ikke noget man bare slipper
er det også noget pinagtigt at der skal køres politisk plat på den dagsorden
i forhold til diskussionen om naturens virkemidler
hvad ligger der i diskussionen om
noget af det der har været fremme i den seneste tid i hvert fald hvor jeg har siddet som miljøminister og lyttet til de mange røster til de mange meninger om indsatsen og om virkemidler
stenrev som et virkemiddel minivådområder
når man netop har nogle planer i høring der mener jeg ærlig talt at man skulle være lidt af et skarn hvis
også baggrunden for at vi i vores forhandlinger om grøn vækst
når man vurderer indsatser skal det også vurderes i forhold til erhvervsøkonomiske og samfundsøkonomiske konsekvenser af initiativer altså tingene skal hænge sammen
at oppositionen også i dag har gjort meget klart rede for at man sådan set ønsker et erhverv i danmark
vi fik billedet af en socialdemokrat der stopfodrede et stakkels barn med en økologisk gulerod altså
der er forskellige måder at få fremmet forskellige driftsformer på men det ændrer ikke ved at vi i hvert fald er enige i at økologi som driftsform bestemt kunne nyde større plads i danmark og det er også baggrunden for
handler det her også om diskussionen om at få mest miljø for pengene og der må jeg bare lige gøre opmærksom på
vi faktisk slet ikke været inde på i diskussionen i dag
grøn vækst planen hvis nogen skulle
offentlige investeringer på tretten milliard kroner i miljø og naturindsatser og landbrugserhvervets vækstvilkår i den her periode fra
milliard kroner i perioden så når vi taler om minivådområder når vi taler om stenrev så er vi nødt til at blive klogere på det
i forhold til hvordan vi får mest miljø for pengene og hvor det rent faktisk vil kunne give den største effekt og det er baggrunden for at jeg fuldstændig med åben pande siger at det vil jeg gerne have belyst nærmere
hvis enhedslisten også har synspunkter i den retning
omkring emnet ålegræsværktøjet og der må jeg sige at ålegræsset jo er et af flere såkaldte kvalitetselementer som netop ifølge vandrammedirektivet skal bruges
en prioritering
har vi valgt som måleegenskab og det
på nuværende tidspunkt findes der ikke alternativer
der er altså i forbindelse med ålegræsværktøjet tale om en god og en robust metode men der vil altid være usikkerheder forbundet med beregninger på sammenhænge som den ålegræsmetoden jo altså også beskriver og derfor
taget højde for de usikkerheder så derfor
er belyst hvad er bedst egnet og
alternativ vi har har på nuværende tidspunkt så må vi se om fremtiden viser at der skulle være andre
adresserer en reduktion på ni tusind
sidder vi selvfølgelig med en mængde høringssvar vi begynder jo allerede at modtage dem nu
helt klart at de
forhandlingerne og der står ganske klart i vedtagelsen fra grøn vækst
regeringen og dansk folkeparti holder fast i målsætningen om en reduktion på nittentusind
i to tusind og femten vi har aktuelt nogle vandplaner i høring nu og de adresserer de ni tusind
vil vi gerne blive klogere på de titusind
sådan set den klare besked der ligger i det
brug for længere tid til nogle af indsatserne ja så skal man redegøre for hvad begrundelsen er for det
udvalg der netop undersøger er jo et udvalg der ser på omsættelige kvælstofkvoter og det siger sig selv
lokalt så derfor er det ikke svært for mig at sige ja til at det faktisk er den måde man ser det og arbejder med begrebet kvælstofkvoter på
andre målemetoder hvis der skulle findes nogle der er endnu bedre men det er jo korrekt set at hele indsatsen
vandplaner der nu er i høring er baseret på
når jeg blot pointerer at omsættelige kvoter jo alt andet lige får et lokalt islæt så synes jeg sådan set det flugter ganske fint med det man også ønsker hvis det er et helt andet regime
vil bekræfte nu og her jeg mener at det er helt korrekt at vi kigger på de omsættelige kvoter og at de selvfølgelig i den
dialog med de eksperter som har fremsat kritik af ålegræsværktøjet det er også derfor jeg siger at vi fremadrettet har den her arbejdsgruppe som ser nærmere på
afrapporterer i øvrigt her i løbet af foråret sådan
få afsluttet den her diskussion og ligesom
kvælstof er lavet på baggrund af måleværktøjet der hedder ålegræs at vi så netop nedsætter et udvalg for at belyse det her lytter til de kritikere der er ser om der også findes alternative
når vi arbejder fremadrettet altså med de kommende titusind
vedtagelse som der bliver refereret til redegør jo lige præcis
er et af flere af de her såkaldte kvalitetselementer som ifølge vandrammedirektivet skal bruges ved vurdering af
dags dato findes der ikke alternativer som kan bruges
tale om en metode som er det bedst tænkelige nu og her og
men det ændrer jo ikke ved at vi befinder os i en verden i fremdrift
vi altså ikke fuldstændig døve og blinde for
bedre målemetoder skal vi da være
vi er ikke sikre på om ålegræsværktøjet er det rigtige fremadrettet derfor vil vi gerne undersøge det det er det vi har tilkendegivet
nogle af spørgsmålene særlig i det sidste indlæg i forhold til hvor klart billedet egentlig står og det skal jeg med glæde
at visse indlæg måske har givet det indtryk at man har været i gang med at kaste grus i maskineriet men jeg vælger nu at tolke det på en anden måde vi står ved førstebehandlingen af et lovforslag og heldigvis er det sådan at vi har tre
mulighed for at stille spørgsmål i udvalget mulighed for at deputationer kan besøge udvalget og
hvad der måtte være af uafklarede spørgsmål i den her sag
at jeg helst havde undgået at vi overhovedet skulle stå her i dag
ligger altså en politisk visionær aftale som ikke bare handler
om det store testcenter i østerild
over for testcenteret står i øvrigt ved andre lejligheder og siger præcis det samme som jeg gør i forhold til ønsket om at sikre et fossilfrit danmark og i det hele taget arbejde for
tilbage til sagen her jeg har jo som også tidligere nævnt i to samråd i miljø og planlægningsudvalget redegjort for den fejl er opstået jeg har beklaget
jeg bad departementschefen om at komme med en redegørelse redegørelsen påpegede også hvor
det som jeg egentlig synes er nødvendigt lige at få genopfrisket
består jo i at der i vvm redegørelsen tilbage fra to tusind og ni
det er sådan at frøstruplejren og byen hjardemål
og de er derfor efter vindmøllebekendtgørelsen områder som skal betegnes med støjfølsom arealanvendelse der er så sket den fejl at områderne i vvm redegørelsen
nabobeboelse i det åbne land hvor der ikke gælder skærpede støjgrænser det er hele baggrunden for fejlen baggrunden for at vi må stå her i dag og rette op på det med et ændringsforslag til
der er nu udarbejdet en supplerende vvm redegørelse
for området viser støjkonsekvenserne og beskriver de miljømæssige konsekvenser
nugældende støjbekendtgørelse og lægger til grund for de møller der står der i dag så overskrider de faktisk allerede støjgrænserne
allerede fyldt i det område
flere af forligsparterne som også har understreget her vindmøllebekendtgørelsen
gælder altså for den samlede støj fra alle vindmøller
for at sikre at testcenteret ikke efterfølgende bliver mødt med nye skærpede støjkrav
også regler som skal sikre at der ikke opføres nye vindmøller som kan føre til at den samlede støj fra vindmøller i området
en diskussion om den lavfrekvente støj
jo blandt andet er er kommet til udtryk her i høringsrunden
så den kommer til at indeholde en
den vil træde i kraft så den kommer til at gælde for testcenterets vindmøller vi må selvfølgelig gøre hvad vi kan
bare sige at støjberegningerne i vvm redegørelsen er baseret på forventninger om hvor meget store vindmøller kommer til at støje altså lyden fra
som jo i øvrigt slet ikke er opfundet endnu
så skal de jo overholde støjgrænserne
om netop at skabe basis for at man kan udvikle de her store møller som altså stadig væk skal overholde de støjgrænser vi nu
også af testmøllerne uanset hvor mange
sådan at det er risø
sammen med vindmølleindustrien som jo er de kommende brugere af
fastlagt hvor stor en sikkerhedsmargin de har brug for i forhold til støjgrænserne og det er altså deres forventninger om støj
sagt en del om aalborg universitet og der må jeg altså sige
lovede at forskerne fra aalborg universitet skulle inddrages i arbejdet med støj fra testcenteret
fra miljøstyrelsens side er der blevet gjort flere forsøg på at indbyde universitetet til at mødes med de andre specialister som arbejder med støj fra vindmøller fordi det er vigtigt at
for at give rum for en faglig drøftelse af de her støjberegninger det har endnu ikke vist sig muligt at få aalborg universitet til at møde op
er beklageligt at man så stiller sig ude på sidelinjen og i stedet
peger fingre og har en anden opfattelse
har en lovbehandling i gang nu så skulle der være behov for at få belyst yderligere spørgsmål er det klart at vi skal besvare dem
jeg ser selvfølgelig frem til udvalgsbehandlingen og jeg ser naturligvis også frem til at etableringen af centeret
har jo stået på gennem lang tid og alle partierne har været
om hele grundlaget for etableringen har
folk om at gå fra hus og hjem været kernediskussionen
har pilen altså peget på østerild som den mest hensigtsmæssige placering og det er baggrunden for at
østerild vi arbejder med uanset at der så er sket den her sagsbehandlingsfejl som vi nu retter op på
vindmøllebekendtgørelsen skal overholdes det vil sige at støjgrænserne og dermed også
nugældende vindmøllebekendtgørelse og det er det som jeg
har bedt miljøstyrelsen om at få indarbejdet så vi netop får en grænseværdi for den lavfrekvente støj hvad angår pladsen til syv møller
er hele udarbejdelsen
syv store testmøller
og vindmølleindustrien på baggrund af formodninger
stor mølle kommer til at larme og det støjbillede det
præcis i det her lovforslag lad mig starte med at sige forhold til det her lovforslag
ikke noget i det her konkrete lovforslag som håndterer noget omkring husstandsvindmøller
deler vi jo netop synspunkter i forhold til danmark som fossilfrit samfund og vores andel af vedvarende energi og derfor ser
positivt på udviklingen af husstandsvindmøller
og derfor vil jeg da gerne se nærmere på det forslag det er ikke et fuldstændigt tilsagn om at det løses men jeg vil gerne se nærmere på det
det er et konstruktivt indspark i den generelle debat
for alvor slår fast nu i forhold til at støjgrænserne altså
de beregninger der ligger til grund både fra industriens side og fra forskernes side i forhold til hvad man formoder kommende store møller
støjbillede den støjramme den støjplads
haft mange indgående diskussioner om om det her med at skulle bede folk om at gå fra hus og
hvor man netop er inde at teste fremtidens møller så har jeg redegjort klart for
det ved man af gode grunde ikke da ingen af tingene er opfundet endeligt endnu
jo derfor vi laver støjgrænserne det er faktisk støjrummet der kommer til at afgøre hvor meget de her møller må få lov at larme men da de tolv
så at sige låser støjbilledet altså har vindmøllebekendtgørelsens støjgrænser som fundamentet for
så er det jo diskussionen om hønen eller ægget og
skal overholdes og så må jeg sige at det
mig ubegribeligt
radikale venstre indtager den her holdning
for netop at få som alle sagde vendt alle sten i forhold til hvad
opfattelse i diskussionen om antallet af ekspropriationer når vi taler boliger
umådelig effektiv ordførerrække her og bare lige ganske kort sige at det her lovforslag jo drejer sig
om at vi skal sikre implementeringen af tre eu retsakter med følgende
tre hovedelementer det første er at vi netop skal sikre en korrekt overgang fra det nugældende eu direktiv om godkendelse af pesticider
indeholder den her lovændring ændringer i terminologi og definitioner og det sker jo udelukkende for så at bringe reglerne i overensstemmelse med
det tredje består lovændringen af ændringer som følge af implementeringen af rammedirektivet om
hovedsagelig den del af lovændringen som medfører substantielle ændringer og som også er det samtlige ordførere har berørt rammedirektivets hovedformål er jo altså at fastsætte rammerne
direktivet indeholder en lang række krav som vi i danmark for længst har indført blandt andet krav om etablering
certifikatordning for sprøjteførere regler om vaskepladser og regler om håndtering og opbevaring af bekæmpelsesmidler de her elementer
er allerede implementeret i danmark både via tidligere pesticidplaner
om en formsag formsag når vi i kemikalieloven
direktivet anfører hvilke tiltag der skal indgå i de nationale handlingsplaner at offentligheden skal inddrages i
at vi sikrer at pesticidforbruget nedbringes til et minimum eller helt forbydes på visse områder med offentlig adgang
loven en hjemmel som efterfølgende kan udnyttes i bekendtgørelser eksempelvis i en bekendtgørelse som sætter restriktioner for pesticidforbruget
rigtig mange ordførere deler holdning med mig i forhold til til de bekymringer bekymringer vi har i
af pesticider og der har vi
allerede i næste uge et møde i kalenderen i forligskredsen omkring golfaftalen
glæder mig til at tage hul på de drøftelser
skal være i besiddelse af et vist kendskab til pesticider og den risiko som de kan udgøre for miljø og sundhed hvis de altså ikke anvendes efter
et kendskab jeg må sige
er meget betryggende at forhandlere i grovvarehandelen skal have et særligt
i havecentrene og i byggemarkederne
hvordan de anvender dem og hvordan de bør opbevare dem sådan
haveejerne i fremtiden kun købe de langt mildere produkter
og som man sikkert også har bemærket skifter loven også navn fra at have heddet lov om kemiske stoffer og produkter til nu et mere mundret ord der hedder lov om kemikalier så med disse ord ønsker jeg at vi får en god
tolv og jeg vil blot konstatere at det har været en
ret spændende lovbehandling frem til nu det er korrekt at der er blevet besvaret over hundrede spørgsmål til det her lovforslag det spørgsmål som alle sammen har haft til hensigt netop at få præciseret hvad det her lovforslag går ud på
og i høj grad også hvilke lempelser der er i det i forhold til bureaukratiet for det er jo rigtigt at der fortsat er udfordringer med hele husdyrreguleringen hele husdyrloven
er det at vi med l tolv også får de her anmeldeordninger jeg vil bare sige til den bekymring
er det for at lempe i sagsbehandlingstiden ude i kommunerne når man gerne vil udskifte en gammel gyllebeholder med en nyere og mere sikker gyllebeholder
ganske enkelt det der ligger i det så det her med at vi nu også har indført krav om at man ikke må
fra et vandløb er jo i høj grad en skærpelse og en miljøforbedring og ligeså at vi også har nye krav her
alt i alt tak for en spændende andenbehandling
jo altså også gudenåen administreres af kommunerne fordi det er kommunerne der
den lov trådte i kraft den første november
tre og firs og den er faktisk
er altså tale om en lov som har været gældende i næsten tredive år og det vil sige
til formål at tilstræbe at det sikres at vandløb kan anvendes til afledning af vand og at det skal ske under hensyntagen til de miljømæssige krav