syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
ikke er kommet til at ske og heller ikke ville ske hvis man fastholdt
institutioner samtidig siger ministeren at de her unge der begår kriminalitet
for en dommer de skal i det sociale system og det er præcis de samme institutioner de sidder på hvis det er præcis de samme institutioner hvordan kan ministeren så spare tredive million
for eksempel ender på en sikret institution i stedet for at gå fri de vil nu gå fri dem
det samme med som der skete dengang blev stillet
kom svar inden andenbehandlingen i tirsdags
biltyverier og andre ting som der desværre er nogle unge på fjorten til
er sammenhæng i ministerens argumentation om
og det må alt andet lige føre til at der er færre unge
forbrydelse som de har begået og igen
i et samfund som det danske husker
betyder et dna register kan være et effektivt redskab for politi og anklagemyndighed men
på bekostning af det enkelte menneskes ret til privatliv eva smith som er jurist og formand for det kriminalpræventive råd
diskussion at alle danskere potentielt kan komme under mistanke
eksempel sidder i bussen eller smider noget i en offentlig affaldspose
bliver sigtet for en forbrydelse med en strafferamme på halvandet år eller mere kommer i politiets dna register
derudover kan man som sagt lade sig frivilligt registrere med henblik på at rense sig selv for en mistanke konsekvensen af at have et dna register har man blandt
kun skal indeholde de registreringer der allerede er
proportionalitetsprincippet fastslår at et indgreb under ingen omstændigheder må
mere vidtgående end hvad formålet tilsiger
der skal være et rimeligt forhold mellem de midler som anvendes og de mål
selv om et dna register i et samfund som det danske
et kæmpe behov vi som samfund har
venstre er det ikke en svær diskussion
igen vi mener ikke der er behov for et landsdækkende dna register idet vi tvivler på at effekten af det vil være så stor
kriminalitet og det mener vi er tilstrækkeligt med et register
ingen måde tilhænger af vi mener derfor ikke at der er grundlag for at oprette det register som dansk folkeparti her
hvis man skulle ønske at oprette det så ærgrer det os at man ikke har taget mere klar stilling til finansieringen for det er ganske omkostningstungt som justitsministeren også var inde på i
andre ting og så bruge argumentet om at der ikke er nogen penge
sandheden er jo sådan set at der ikke er nogen penge
det er da rigtigt i princippet tror jeg da vi
med en række andre ting man kunne sætte elektroniske fodlænker på alle danskere det ville
men hvorfor gør vi så ikke det
vi lever i et frit demokratisk samfund
logningsbekendtgørelsen er et indgreb det mener vi der er proportionalitet i vi mener ikke at der er proportionalitet i det som
kunne blive mistænkt uden i virkeligheden at have gjort sig skyldige i forbrydelser man
set også på at det er meget dansk at værne om privatlivets fred og
hurtighed og den ekstra gevinst står altså ikke mål med med de omkostninger det har for samfundet økonomisk og for indgrebet i
hans synske evner
ikke været opbakning fra andre partier end dansk folkeparti men man kan altid håbe det er
i kriminalitetsstatistikkerne men lad os da gå ind
på en anden måde end ved at lade alle registrere vi må også
rigtig mange udlændinge som kommer til danmark og arbejder og integrerer sig og ikke begår kriminalitet og det er lidt mærkeligt at de skal ligge under
udlændinge der begår kriminalitet ligesom det er mærkeligt at alle os danskere der opfører os ordentligt skal finde os i at blive registreret fordi der er et lille mindretal
dansk folkeparti at juridiske personer skal kunne idømmes en
beslutningsforslaget er sådan forstår
tv hvor de to selskaber bag tv stationen blev dømt for terrorstøtte og straffet med dagbøder
byretten fratog dog ikke tv stationen sendetilladelsen fordi juridiske personer ikke kan idømmes en rettighedsfrakendelse
givet sagen en del spalteplads og
og i øvrigt også en række politikere og politiske partier til at kræve en
hul i
et ønske om at alle juridiske personer skal kunne frakendes rettigheder
tv senderettighederne det kræver en ændring af straffeloven
kun fysiske personer og ikke juridiske personer kan frakendes rettigheder
i venstre har vi stor forståelse for
afgørelse kan støde mange mennesker og virke uforståelig fordi det kan se ud som om
vi skal ikke glemme at selv om byretten ikke inddrog senderettighederne
blev tv stationen dømt for terrorstøtte deres handlinger blev fundet strafbare og hvis tv stationen i fremtiden
det vil sige stationen igen sender
kunne blive dømt for overtrædelse af straffeloven
fald ikke venstres opfattelse at vi risikerer som jeg tror socialdemokraternes retsordfører herre ole hækkerup var ude at sige dengang at danmark bliver et fristed
for terrororganisationer der laver fjernsyn vi straffer organisationer som fremmer terrorisme som beskrevet i
radio og tv nævnet ret til at fratage sendetilladelser hvis tv stationer overtræder radio
i venstre ønsker vi ikke at danmark skal være hjemsted for terrororganisationer eller at der skal sendes fjernsyn
tolv ni og firs fra nitten fem og halvfems
at at hvis man gør det som dansk folkeparti
det vil have nogen reel effekt fordi
kunne oprette et nyt selskab
og fortsætte deres aktiviteter
som en usædvanlig juridisk situation
det arbejde som pågår i kulturministeriet og justitsministeriet
en reel effekt og kan være med til
sige at vi i venstre forstår intentionerne bag
beslutningsforslag som dansk folkeparti har fremsat men
ændre dansk lovgivning på det område
sikre på at de bud som man har i justits og kulturministeriet
nogle juridiske faldgruber så inden vi
af den undersøgelse som justitsministeren også var
inde på og så tager vi stilling vi har det udgangspunkt at danmark ikke skal være hjemsted for hverken terrorfjernsyn eller terrorister i det hele taget det skal vi gøre alt hvad
forhindre men vi skal også tænke os om når vi indretter vores lovgivning
hvor radio og tv nævnet som har kompetencen kigger synes vi
den proces der er i radio og tv nævnet
jeg har et nærtstående familiemedlem der har lovet at hun vil stoppe
et stykke tid siden så jeg er ikke sikker på at det holder længere det er ikke altid sådan med økonomiske incitamenter
er om ordføreren
man kunne gennemføre det samme på
jo ikke er et svar hvis man har den tankegang og køber den argumentation
og hvor mange vingummibamser der må være en pose men det er den argumentation som
evidens hvor er videnskaben hvor er dokumentationen for at
at der bliver røget mindre at det er sundhedsfremmende at man
tyve cigaretter beviset på det er
jo også henviser til at det
socialistisk nu også radikal
der er nu det ville være
lovgivning der er i dag er god nok
set til det justitsministeren siger om at der kan være tekniske problemer med
justitsministeren jo også kunne komme herop på talerstolen og givet et tilsagn om
se på om vi ikke kan stille et ændringsforslag til det her lovforslag der kan skabe en større beskyttelse for børnene hvor man tager hensyn til de måske valide problemstillinger som justitsministeren selv har
at se på om vi kan skabe lidt mere beskyttelse for børnene
er interesseret i at varetage barnets tarv og
så nogle forslag som er stillet af det konservative folkeparti støttet af en række andre borgerlige partier
ligestille barnets forældre
få lov til at se en video men forældrene kan ikke
er jo ikke en tredjebehandling det er en andenbehandling
at stille nye ændringsforslag sådan at vi kan få sikret det vi er optaget
for barnet men også retssikkerhed for forældrene og mulighed for at man kan få lov til at se
justitsministeriets embedsfolk har og det skulle vel nok være muligt hvis man ønsker et samarbejdende folkestyre som jeg kan forstå man på papiret ønsker
taletidsbegrænsningerne det er nu også rimelig simpelt for det er noget ministeren tidligere
sig til her i i spørgetimen det handler
som der har været lidt diskussion om før jeg forstå
svar til fru inger støjberg
ændre på den nugældende lovgivning
december måned to tusind og otte dengang stemte socialdemokratiet og den øvrige opposition som nu sidder i regering
have lavet nogle ting om så det kan bare
hvorfor man nu har en anden opfattelse en opfattelse
utåleligt at være på tålt ophold i danmark
vi så ikke af hensyn til internationale konventioner
berlingske tidende i går var en række fremtrædende folketingsmedlemmer fra de radikale og fra sf
de partier også socialdemokratiet i to tusind og otte
stiller og roligt et politisk spørgsmål til
integrationsministeren som i hvert fald berøring med ressortområdet
det er mennesker som ellers er dømt til udvisning
den nuværende regering gjort på en lang række områder efter at man satte sig ind
sat sig lidt mere ind i i de faktuelle sager omkring nogle af tingene men det der var årsagen til at man var imod og stemte imod i folketingssalen i to tusind og
man ikke syntes at det var alle der skulle pålægges meldepligt blandt andet har der været en diskussion om en hashvagt på christiania og en kinesisk abortlæge hvor man syntes at de ting der
det var en del af begrundelsen det står der i hvert fald i i den betænkning
så nu skifter holdning og at man tilsyneladende også har fået banket både sf og det radikale venstre
på plads vi glæder os over at man ingen planer har
at man ikke har nogen planer om at ændre lovgivningen men vi forstår ikke helt hvad det er der
at forbedre indsatsen overfor ofre for kriminalitet se på erstatningerne se på mulighederne for at skærme af overfor gerningsmændene og se på hvordan vi
igennem livet er det så ministerens holdning at de nuværende regler for prøveløsladelse og
de nuværende regler for prøveløsladelse og administration
ret simpelt spørgsmål synes man at de nugældende regler er tilfredsstillende eller synes man
lave reglerne om synes man at administrationen er tilfredsstillende eller synes man ikke at
mulighed for at lave den om
om hensynet til offeret kontra hensynet til forbryderen eller den kriminelle og balancen derimellem
det er vi villige til at se på i men man kan jo også gøre noget ved ved
forhold til forbryderen den kriminelle ved for eksempel at
hvad ministerens holdning er til de nugældende regler for prøveløsladelse og administrationen
spørger ministeren og ikke ministeren der spørger folketingsmedlemmerne det det kunne af mange årsager
sådan reglerne er jeg stiller gerne op i en debat med justitsministeren vi kan være sikre på at p1 debat er villig til at lave en fin debat med justitsministeren og
fremlægge mine synspunkter og også uddybe den
hvad regeringen mener om reglerne for prøveløsladelse og administrationen deraf det er et relativt simpelt spørgsmål enten synes man at de er gode og i orden eller også synes man
i dag uden at justitsministeren stiller spørgsmål den anden vej som jeg gerne vil svare på
socialdemokratiske retsordfører har været ude at sige
det vel relevant at spørge justitsministeren når nu justitsministeren er af en anden opfattelse hvad der er socialdemokratiet og regeringens holdning er det det
eller er det det som justitsministeren nu giver udtryk for at
flyttes et komma alt er perfekt intet skal ændres i den lovgivning
skyld dømt for grov vold prøveløslades når de har afsonet under halvdelen af straffen
jeg forstå er noget den nuværende regering har en del erfaring med
går på om det ikke krænker ministerens retsfølelse at
lignende eller værre så kan man blive prøveløsladt efter tre år og så kan man i princippet begynde udslusning
praktik en år før en mulig prøveløsladelse det vil sige at man sidder inde og afsoner i
gerningsmanden på gaden eller i skolen eller et andet sted
om det ikke krænker ministerens retsfølelse
begå så alvorlig kriminalitet
kan blive udsluset så tidligt at ofret kan møde gerningsmanden på et så tidligt tidspunkt krænker det ikke ministerens retsfølelse og for at svare på et spørgsmål som ministeren måske kunne overveje at stille
og venstres retsfølelse derfor
spørgsmålet bare vil ministeren
prøveløsladelse og at folk skal sidde kortere tid i fængsel der er jo en direkte sammenhæng
til kriminalitet sådan er det hvorfor smider man så folk i i fængsel det er jo samfundets hævn og straf for en frygtelig gerning
begået det er derfor marlene duus gerningsmand er blevet idømt en
man tager et større hensyn til forbryderen end til offeret
om at man skal sidde længere tid af den straf man bliver idømt af og
være mulighed for at man være ude allerede efter
ministeren plejer at sende den socialdemokratiske retsordfører der plejer at sige en ting og så står vi her i dag
tager gerne debatten med ministeren og uddyber de synspunkter som
ministeren anklager mig for at have men som jeg til fulde
kan stå ved det man må konkludere som følge af justitsministerens svar er at det ikke krænker justitsministerens retsfølelse
for en seks årig dom
så kan man blive udsluset og efter tre år kan man så blive prøveløsladt det krænker ikke ministerens retsfølelse
loyal vis at det er den tidligere regering der bad straffelovrådet om at se nærmere på kapitel fire og tyve om om sædelighedsforbrydelser og blandt andet det her spørgsmål og
gennemgang kommer til at indeholde men
tror ministeren så det vil være muligt at fremsætte et lovforslag
i folketinget i en kommende folketingssamling
beslutningsforslag såvel som som det parti jeg selv kommer fra venstre hvor hurtigt vi
i processen i to tusind
interessant at høre hvad ministeren mener om
ministeren mente det var muligt
i folketingssalen i næste samling
var noget man satte straffelovrådet i gang med
selv om de har været lidt lang tid om det
bedre muligheder for at idømme seksuelle krænkere af mindreårige forvaring seksuelle overgreb mod mindreårige børn er et dybt dybt alvorligt emne
sidste par år har der været en række meget alvorlige overgrebssager som
grebet ind i tide og det er jo én problemstilling
familien af hensyn til retsfølelsen
strafferammen godt nok en af de sager der er blevet diskuteret meget er jo
en tiltalt fik syv år
fuldstændig udnyttelse af strafferammen
så at det ikke giver anledning til at udnytte strafferammen mere
om højere straffe for seksuelle overgreb mod mindreårige børn
konsekvent skal skærpes og
set glade for at dansk folkeparti har rejst debatten
vil håbe at herre ole hækkerup som socialdemokratisk retsordfører kan overbevise ministeren om at det skal ske i næste samling efter
lovgive i den her samling men vi kan jo
det straffelovrådet er ved at kigge på derfor mener vi
det straffes meget hårdt
der er tale om seksuelle overgreb mod mindreårige børn
kan forestille sig især fordi en voksen misbruger sin autoritet
og forbryder sig mod et barn og det er nogle overgreb som har livsvarige konsekvenser for de børn det går ud over det skal
modsvares i en konsekvent strafferamme fra folketingets side og en konsekvent
med balance mellem voldtægt og overgreb
at vi i høj grad har opnået det vi ville der bliver straffet
helt ærlig uden at have læst debatten fra dengang så tror jeg
der var de politiske intentioner bag ændringen det ændrer ikke ved det faktum at
den strafferamme der er og hvis man ikke vil det
og generelt synes vi da i venstre at man skal straffe personfarlig kriminalitet hårdere og
og givet udtryk for at der skal straffes hårdere strafferammen skal udnyttes
en kommende samling der tog hånd om
ole hækkerup selv siger i jydskevestkysten den toogtyvende november sidste år nemlig der er tale om mere end et halvt drab når overgrebene er
om ordføreren mener at strafferammen
høj grad udnyttes af domstolene og hvis
i lovgivningen altså mener ordføreren
om retsfølelse det er noget vi diskuterer meget og tilsyneladende
jeg spørge justitsministeren om nogle af de hårde
i fængslet komme ud efter
selv om man har begået meget meget alvorlige forbrydelser
tilfælde af pædofili voldtægt af egne børn
konkret eksempel med en en dom der faldt i brønderslevsagen
spørgsmål men blot en konstatering af det justitsministeren lige svarede og der er så en politisk uenighed som vi dog synes er ganske
fængselsstraf for seksuelle overgreb mod børn ikke skal have mulighed for at opnå
i venstre har vi stor sympati for dansk folkepartis forslag vi betragter overgreb mod børn som meget alvorlige forbrydelser
om at deres gerninger er uacceptable seksuelle overgreb mod børn og mindreårige er en så grusom form for kriminalitet at
set mener at man skal ændre de nuværende regler for prøveløsladelse udgangspunktet må være at man ikke kan ikke kan blive prøveløsladt hvis man har begået så alvorlige forbrydelser som nogle pædofilidømte har generelt mener vi i øvrigt det er
prøveløslader folk specielt når det gælder meget alvorlige forbrydelser som
misbrug og vold mod børn vi har set
en af de tiltalte fik elleve år hvilket reelt betyder at den pågældende person kan være prøveløsladt efter mindre end seks år
rigtigt som justitsministeren redegjorde for at man skal indgå i et behandlingsforløb osv men der er mulighed
set når der er tale om så alvorlige forbrydelser og så alvorlige gerninger at
prøveløsladelse ligger jo også noget tid tilbage
være legitimt en gang imellem i hvert fald vi har det udgangspunkt at hensynet til ofrene altid skal veje tungere end hensynet til forbryderne og når ofrene skal leve med overgrebene resten af livet
og mere end det opleve den fulde straf
vi positive over for det beslutningsforslag som dansk folkeparti har fremsat vi undrer os i i venstre dog noget over
ikke helt i overensstemmelse med det som den socialdemokratiske ordfører har fremført blandt andet om brønderslevsagen så vi
overraskede over at man ikke er villig til at se på prøveløsladelse
det har herre ole hækkerup som retsordfører givet udtryk for
tage en debat med ordføreren om
i den kommende samling kunne lave et lovforslag der handler om at se på straf forældelsesfrister som vi har behandlet tidligere og også spørgsmålet
og udnytte den brede enighed der er i pressen men tilsyneladende ikke når vi kommer til behandlingen her i folketingssalen men
vi ville ændre de regler vi selv havde været med til at indføre
bredt flertal godt nok i lyset af nogle
tusind og syv anmeldt lige knap nittentusinde voldsforbrydelser sidste år tilsvarende tal syttentusinde og ottehundrede er danmark så blevet mindre voldeligt hvis man dykker ned i tallene ser man at at simpel vold er på retur men
ligger omfanget af den alvorlige vold på samme niveau som i to tusind og syv bandekrig vanrøgt personlige vendettaer og utilpassede unge der går bersærk i narkorus er desværre en del af danmark
vidne til mere grelle eksempler på hvordan personer i dette land mishandler andre det er desværre en del af danmark det er desværre en del af vores samfund det samfund som vi helst ser som
afsone laver vi her i folketinget god nok lovgivning der sikrer det
overtog vi et retssystem med mange mangler et retsvæsen hvor man som borger
offerets eller på gerningsmandens side et retsvæsen hvor voldsmænd slap alt for billigt i forhold til deres forbrydelser et
til straffen for økonomisk kriminalitet derfor ønskede vi at skærpe straffen for vold voldtægt og uagtsomt manddrab og det gjorde vi som noget
at vi hævede strafferammen for voldtægt fra
til tre år og for alvorlig vold og særlig alvorlig vold øgede vi strafferammen med to år siden er den gennemsnitlige straflængde for de ubetingede fængselsstraffe for vold steget med en lille måneds ekstra fængsel for simpel vold
for nogle måneder siden blev vi mindet om en ualmindelig brutal forbrydelse begået for tre år siden her blev en ung kvinde opsøgt
var bevæbnet med et jernrør som han brugte til at gennemtæve hende med efter at have banket den stakkels kvinde tvang han hende ud gennem et vindue og faldet fra tredje sal har
udskiftes og en arm med nedsat funktionsevne hvad skal det koste at påføre et andet menneske så mange lidelser
den pågældende person aldrig nogen sinde bliver kvit lidelser som
leve med resten af livet for bestandig seks års fængsel fik hendes gerningsmand
den samme straf som entreprenøren kurt thorsen fik
slået kvinden i hovedet med en donkraft
tredive sting vidner til mandens overgreb sidste år fortalte hvordan den gravide kvinde blev slynget op i luften da han i fuld fart kværnede sin ford
ind i hende og hun landede efterfølgende på nogle parkerede cykler og fik blandt
hvad er så en rimelig straf for med fuldt overlæg og i høj fart at køre ind i en gravid kvinde dommen lød på to
også tidligere er dømt for at have mishandlet to år er i mine øjne ikke rimeligt de stramninger som vk regeringen gennemførte med hjælp fra dansk folkeparti
på balancen ingen tvivl om det men eksemplerne som jeg har nævnt i min ordførertale viser også med al tydelighed at der er et stykke endnu
en rimelig balance mellem forbrydelsens karakter og den
vi laver lovgivning straffe der matcher de forbrydelser der bliver begået styrker vores retssikkerhed og her taler
med sine domme sender et klart signal om at forbrydelser ikke skal kunne betale sig at der ikke er plads til dem der skaber utryghed truer og udøver vold
skærpe straffeloven eller om vi på anden måde kan få retsvæsenet til at handle mere intelligent så forbrydere der begår alvorlig personfarlig kriminalitet oplever
og det er muligt at det i herre ole hækkerups verden er to ting der hænger sammen men det tror
mennesker der følger med her herre ole
domme for voldtægt skal ændres ole hækkerup socialdemokraterne der er nogle ting som jeg mener man bør ændre jeg forstår for eksempel ikke at voldtægt dømmes mildere hvis
det er et tilfældigt offer man
sig selv om det er et rimeligt niveau kun at få fire måneders fængsel for voldtægt
at herre ole hækkerup ønsker
hvordan han kan sige det her til ekstra bladet
spørge sig selv om det er et rimeligt niveau kun at få fire måneders fængsel for voldtægt
justitsministeren stiller sig selv og regeringen har som politik
kartelvirksomhed skal straffes med fængselsstraf
har den opfattelse at økonomisk
så ikke enig i at når man for eksempel øger straffen
ministerens ministertale men ordføreren svarer
som jo eksisterer ved visse former for
vedtagelse fordi man får det indtryk når man læser den sidste linje
folketinget hilser det derfor velkommen at regeringen har fastholdt og styrket indsatsen mod økonomisk kriminalitet
skipper om enhedslisten ønsker at straffe økonomisk kriminalitet hårdere end man gør i dag er
i nogle af de tidligere folketingssamlinger ønsker at
enhedslistens politik er at man ønsker
som man ifølge det her vedtagelse synes der er
meget om balancen mellem tingene
økonomisk kriminalitet
straffes hårdere at
på skal personfarlig kriminalitet straffes hårdere
straffes hårdere eller skal man som
netop at man anerkender at strafniveauet i sager om personfarlig
rigsadvokaten dokumenteret det har adskillige notater fra
kunne godt tænke os at strafferammen blev udnyttet i højere grad
senest med menneskehandel hvor man havde mulighed for at øge strafferammen kunne føre til højere straffe men hvor man skrev ind i lovforslaget at det skulle domstolene se bort
tage hensyn til den forøgede strafferamme der er mulighed for at vi fra lovgivers side sender et signal til domstolene vi ønsker at menneskehandel skal straffes hårdere det er en meget meget alvorlig
siger regeringen med justitsministeren og
man ikke ønsker at personfarlig kriminalitet skal straffes hårdere
vi er nogle partier venstre dansk
indkaldt statsministeren og justitsministeren til denne hasteforespørgsel om i hvilket omfang ministrene i regeringerne var orienteret godkendte eller igangsatte sletning af indsamlede oplysninger hvorfor sletningerne fandt sted
delt med andre andre efterretningstjenester og
deler et ønske om at der skal komme mere åbenhed
klarhed om den politiske beslutningsproces
vi er i venstre også dybt imponeret over
redegør for hvad reglerne for sletning og makulering er konkluderer man jo også at en række centrale spørgsmål ikke kan
dokumenter ikke længere findes størstedelen af
det vi skal diskutere i dag
omkring hvorfor man foretog sletningerne specifikt i
denne slingrekurs
om hvad der skete under nyrupregeringen særlig i
illustrerer behovet for den relevante politiske debat
den formodede koldkrigsspion lenz blev anholdt ved juletid i nitten ni og halvfems
lød det justitsministerielle startskud til den store jagt på danske stasiagenter og den tyvende november
ni og halvfems udtalte den daværende justitsminister frank jensen til tv avisen det antal folk vi har interesseret os for er under halvtreds vi taler om folk der har arbejdet mod statens interesser og er landsforrædere
stasiagenter til noget som helst hvorfor ikke blev der ikke spioneret mod danmark jo det gjorde der kunne det ikke bevises jo det kunne
hvorfor så ikke sagerne nåede forældelsesfristen og selv om der var klare beviser
spionage mod danmark og danske interesser er man per definition uskyldig når
kun en enkelt dømt for småting en anden grund til
er en anden belejlig begivenhed som blandt
folketinget i dag nemlig makuleringen af materiale
ikke længere har efterretningsmæssig betydning alle tre forklaringer er interessante
bjørn westh har velsignet at man destruerede vigtigt historisk materiale politiets efterretningstjeneste skal nemlig sikre at materiale af historisk interesse bevares
var indhentet på ulovlig vis så er det da endnu mere mærkeligt som ansvarlig minister skal man undersøge ulovlighederne og ikke slette beviserne for at de har fundet sted uanset
er resultatet klart med socialdemokratisk velsignelse er vigtige oplysninger om og
blot syv år efter murens fald belejligt slettet i
i den nuværende regering indtil for nylig i hvert fald er socialdemokraterne bange for at stå til ansvar for egne handlinger under den kolde krig
er i hvert fald at det er belejligt at der ikke skete en retsforfølgning under nyrupregeringen og at det er belejligt at det
blev slettet i nitten seks og halvfems sket er sket men fremadrettet må vi sørge for ikke mindst af historisk interesse at sandheden
den kolde krig også spionage mod danske interesser kommer frem det handler ikke om tillid til politiets efterretningstjeneste det handler om tillid til den tidligere nyrupregering og de tre socialdemokratiske justitsministre i den
i venstre har vi fuld og fast tillid til
i pet generelt vi har ikke noget
folketinget konstaterer
med mulighed for vidneafhøring af om arkiveringsregler
hvad årsagen var for sletning samt den mundtlige og skriftlige
set udmærket tilfredse med den praksis der har været vi er bare ikke hundrede procent sikre på
og det er derfor vi vil have fokus på hvorfor
fremadrettet er det jo en interessant debat og den tager vi gerne med det radikale venstre når vi skal snakke om et nyt pet tilsyn og reglerne for politiets efterretningstjeneste men i øjeblikket
det er at den lovgivning der ligger skal overholdes
bare nødt til at sige at den undersøgelse som justitsministeren redegjorde for
med enhedslisten alene skal
noget som helst fordi det her handler om at der måske
politiske implikationer for socialdemokratiske
i den periode og selvfølgelig er beviserne for det blevet slettet den eneste måde man kan finde ud af det
at snakke med og afhøre folk så derfor kommer man ikke nogen som
nede i vesttyskland til en middag med den vesttyske udenrigsminister på cirka samme tidspunkt
det tror jeg illustrerer forskellen på
der var venner og hvem der var
at illustrere at jeg tror at socialdemokraterne har dårlig samvittighed med
fra den kolde krig blev muliggjort med det der hedder rosenholzarkivet som danmark fik udleveret i nitten fire og halvfems da der var en socialdemokratisk regering
at man ikke læste rapporten grundigt nok
jeg tror ikke at socialdemokraterne dengang ville have lagt stemmer til hvis herre ole
undersøgt noget som helst man er modstandere
man har forsøgt med vold og magt undskyld udtrykket
lave en udredning som ikke kommer til at bevise noget som helst
westh som var justitsminister under nyrupregeringen siger en række forskellige ting
er en dansk storspion derude der ikke kan retsforfølges
fordi det er en offentligt kendt person
der peger i retning af at der ikke var et stort engagement fra de tre socialdemokratiske justitsministres side
hvem der spionerede mod danske interesser under den kolde krig om det er rigtigt
i historiske artikler som er frit tilgængelige på nettet og i
under den kolde krig det handler om
har spioneret imod danske interesser det handler om med
frank jensens ord landsforræderi hvor man er en situation hvor der belejligt er makuleret en masse materiale
der ville kunne føre til nogle sager der er en masse sager der belejligt er blevet forældet uden man har set på
der så er historikere og så kan man mene
men det er trods alt historikere der er anerkendt i det historiske miljø
er det da relevant at få undersøgt hvad der
er en af grundene til at vi har den her forespørgselsdebat
det er en af grundene til at vi ønsker en undersøgelse der går dybere ned end den regeringen har aftalt med med enhedslisten som ikke kommer til at føre noget som helst med sig fordi den undersøgelse alene
var justitsministerens ord skal ske på skriftligt grundlag det vil sige
lov om undersøgelseskommissioner slår jo fast at man kan udpege en enkeltperson til at lave en undersøgelse det kan være en jurist det kunne være en advokat
at bede folk om at stille op til afhøring hvor de bliver afhørt under vidneansvar
os fordi det ville føre til at man komme til bunds i den her sag det
på politikens blog
forgårs at hvis man skulle til bunds i den her sag som er
nyttede det ikke noget bare at bladre rundt i nogle papirer for de vigtige papirer er jo forsvundet de er slettet de er makuleret måske med socialdemokratiske justitsministres velsignelse nej
havde vi bare håbet at at enhedslisten
set forstået at der var et fælles ønske om
man har ladet sig besnære af den gode kaffe og fortæring i justitsministeriet så man ikke længere ønsker at komme til bunds og det man har fået
skrevet det fint på bloggen på politiken at
mulighed for vidneafhøring det er ikke et spørgsmål om
at de ønsker at få undersøgt det her i dybden der
enighed er jo ophørt qua at enhedslisten
det alene og alene ske på baggrund af skriftligt materiale der er ikke nogen
om en udredning ikke en undersøgelse men en udredning
har mulighed for at bede folk om frivilligt
det kan ikke alene afgøres på et skriftligt materiale
clausen enhedslisten har ladet sig besnære af den gode fortæring i justitsministeriet og justitsministerens ord om at det
man har fået enhedslisten tror man har fået en uvildig undersøgelse men vi kan nu se at man har fået en udredning
heller ikke givet der er mulighed for at
der er svaret på alle spørgsmål og at debatten har været fyldestgørende
godt sige at der er fuldstændig enighed om at
har noget at udsætte på pets nuværende ledelse eller tidligere ledelser
diskuteret er politiske implikationer det er hvilke politiske beslutninger der blev truffet
for politiets efterretningstjeneste er landets justitsminister
det vi har villet have en sikkerhed for er at der ikke er foregået noget som ikke er ifølge
hvilken form for undersøgelsesredskab der
oplyse at en advokatundersøgelse ifølge advokatrådets retningslinjer ikke kun baserer sig på skriftligt materiale men også kan indeholde samtaler med centrale folk
er det alene skriftligt materiale
en aftale hvor man skal undersøge hvad der er slettet og
det man skal undersøge jo er makuleret er forsvundet
mundtlig samtale vidneafhøringer hvis man skal til bunds i den her sag men det har der altså ikke været et ønske om
at vi aldrig kommer til bunds i denne sag i hvert fald ikke med den undersøgelse som et flertal i folketinget nu har besluttet
er en undersøgelse men blot
alligevel som en lille sjov ting oplyse at politiforhandlingerne sluttede af med at
at vi selvfølgelig vil forfølge den her sag vi føler stadig væk at der er en lang række aspekter der ikke
der ikke er besvaret ikke mindst set i lyset af
mulighed for både her i salen og
for besvarelsen selv om statsministerens besvarelse var en smule kort
skal jeg da kvittere for besvarelsen alligevel og som den afsluttende ting skal jeg sige
den man tugter elsker man om jeg vil have herre holger k
et af de ubesvarede spørgsmål jeg vil langt hellere have nogle svar
kommer frem men som vi dog er nogle partier der vil forfølge så vi kan
hvilken politisk beslutningsproces der har været forud for makuleringen af vigtige oplysninger tilbage
også en udmærket debat som vi har haft her i folketingssalen
en henvendelse fra eu
var en smule forsinket jeg
så blevet lavet om det er min fejl og ikke justitsministerens det skal
betryggende og udtryk for god lovkvalitet når ministeren over for eu kommissær viviane reding fremlægger en fortolkning af regelændringen i medfør af regeringens forslag til lempelse af udvisningsreglerne der ikke stemmer overens med den fortolkning som ministeren har fremlagt over for folketinget
kom med under lovbehandlingen af lovforslaget og
hvordan det kan være at justitsministerens forklaring om øget retssikkerhed ikke afspejles i det brev som justitsministeren har forfattet til kommissæren der står øget beskyttelse
mod udvisning en øget beskyttelse mod udvisning må da naturligvis føre til at det bliver sværere
det som justitsministeren oplyser til folketinget og det som justitsministeren oplyser til til kommissionen man må også antage at at når justitsministeren det kommer
at udlevere brevkorrespondancen mellem kommissæren og justitsministeren så er man efterladt med det indtryk at det er fordi der måske ikke var overensstemmelse når man nu læser
retssikkerhed hverken på dansk eller engelsk
det handler om i brevet til kommissæren jeg spurgte om hvordan det kan være at det der står i brevet
ikke at der er en øget retssikkerhed for den person
som bliver udvist det er jo to forskellige ting det kan i hvert fald betyde to forskellige ting men selvfølgelig hvis man skal opfatte det sådan at justitsministeren ikke har formuleret sig korrekt
det ville da være rart at høre om om det er fordi man har formuleret sig forkert
man nu ikke har skrevet retssikkerhed men altså skrevet øget beskyttelse mod udvisning
end det der står i bemærkningerne så hvis man ønsker at stramme udvisningsregler
det vel være mest korrekt at beholde det der står i lovteksten det er det der har mest vægt som som retskilde kontra det der står i bemærkningerne
som blev udvist før lovændringen også udvist efter der må man jo sige at det er der jo diskussion om
er blandt andet forsvarsadvokater for nogle
mener at den lovændring som justitsministeren siger
justitsministeren vil ikke svare på hvorfor justitsministeren ikke bare skriver til kommissæren hvad det er det handler om men men nu indlægger indlægger den
her fortolkning om hvad det egentlig er det betyder og jeg vil så spørge igen om justitsministeren vil korrigere det brev der er sendt til kommissæren
i i svaret men hvorfor er det ikke skrevet det må man jo undre sig over så længe
skrevet to forskellige ting en til kommissionen og noget andet til
og praksis på området reelt betyder at journalister og borgere har bedre muligheder for at få udleveret for eksempel kommunikation mellem den danske regering og kommissionen end folketingets medlemmer har
er sket i sagen om lempelse af udvisningsreglerne ikke mindst set i lyset af
regeringens øgede fokus på lovkvaliteten som beskrevet i regeringsgrundlaget
mig der stillede spørgsmålet til justitsministeren om man måtte få lov til at se korrespondancen
en to ugers periode samtidig søger journalister fra information aktindsigt jeg tror sågar at
det blev udleveret til journalisten og så blev det efterfølgende rigtig nok med bilag oversendt til folketinget man har altså en situation
journalister på information får nogle oplysninger før folketinget
de selv samme informationer over til folketinget og uddyber det med nogle bilag der er givet i fortrolighed men faktum er
til nogle journalister på information fordi begæret aktindsigt og efterfølgende
dem til folketinget det må da være et principielt problem
beklager det meget over for folketinget det må være sådan at folketinget informeres først
det må justitsministeren da have den principielle holdning til så lang tid siden er det at justitsministeren
får udleveret papirer før folketingsmedlemmer der
bedt om at få udleveret de selv samme papirer det er så den praksis som justitsministeren er helt tilfreds med
man ønsker at sætte fokus på god lovkvalitet det må vel være sådan
justitsministeren kan sige at folketingets ønske om
få indsigt i vigtige papirer der har betydning for det parlamentariske arbejde går forud for den aktindsigt der gives
eller at der i det mindste
samtidig overlevering af aktindsigt og de informationer som folketinget har bedt om i hvert fald når man en situation hvor folketinget har bedt om informationerne før journalisterne
fra information der søgte aktindsigt fik udleveret brevkorrespondancen før folketingets retsudvalg fik udleveret korrespondancen det er et faktuelt
spørgsmål som justitsministeren da forhåbentlig kan svare på her
nogle journalister søger aktindsigt man vælger fra justitsministeriets side at give aktindsigt
og udlevere papirerne til journalisterne fra information og efterfølgende oversender man det så til
jeg tror endda der er adskillige dage imellem at man gør de to ting er det ikke principielt
pålægger dansk folkeparti regeringen at gennemføre de nødvendige ændringer af lovgivningen så det bliver muligt at dømme alle medvirkende for en konkret forbrydelse hvis det ikke er muligt at udpege
b ni og tres fra folketingsåret to tusind og ti
dengang stemte venstre
en forståelse for at det kan være stødende for befolkningens retsfølelse eller for dansk folkepartis retsfølelse skyld at man ikke altid
kriminelle handlinger begået af en gruppe kan det være svært at
den endelige skyldige hvis alle de implicerede tier om hvad der er sket når man hører om sager
kan det være fristende at indføre dansk folkepartis forslag for at sikre at alle får en behørig straf
i venstre afvise dansk folkepartis
tre grunde
mener vi i venstre at de gældende regler for medvirken som justitsministeren
redegjort for allerede er vide når det gælder muligheden for at idømme strafansvar for det andet strider
strafferetspleje om at man er uskyldig indtil det modsatte er bevist
rigsadvokaten er blevet pålagt
at lave færdig blandt andet som en del af tryghedspakken
det er vigtigt at gøre klart at straffelovens § tre og tyve
allerede giver mulighed for at idømme straffeansvar ved lovovertrædelser som bliver begået mens flere personer er til stede og hvor det ikke er muligt at udpege den person som udfører den strafbare handling
er nævnt i forslaget her fra dansk folkeparti skyldes det primært manglende bevismateriale og ikke udformningen af straffelovens bestemmelser om medvirken derudover
indtil andet er bevist er jo med til at sikre
og vi kan og skal ikke ændre ved princippet om
betyder at der er skyldige der går fri
sikre på at uskyldige ikke bliver dømt selv om
at modvirke at kriminelle kan opnå mildere straf eller frifindelse ved at dække over hinanden ved gruppekriminalitet
det problem adresserede vi jo allerede i maj to og elleve hvor den daværende regering i samarbejde med dansk folkeparti og kristendemokraterne som jo ikke længere sidder i folketinget
i forbindelse med tryghedspakken anmodede vi altså rigsadvokaten om at gennemgå de seneste års erfaring med hensyn til straf for medvirken til en forbrydelse og vi ønsker
at afvente rigsadvokatens vurdering af om der er brug for nye tiltag eller
når en politibetjent
der affyrede det skud der førte til
uretfærdigt at vedkommende ikke blev dømt men det ændrer ikke ved
man ikke sådan lige kan ændre straffelovens bestemmelser uden at
lovændringer efter blekingegadesagen
grund til at man ikke gennemførte det som dansk folkeparti her ønsker det
nogle grundlæggende principper i i vores retssamfund
en situation hvor uskyldige vil blive dømt og man bryder med uskyldsformodningen
uskyldige indtil det modsatte er bevist og det vil føre til at der er nogle uskyldige der
der mener vi bare at der er nogle konfliktområder
det filosof eva selsing har sagt om at vi ser en anden type forbrydelser nu og også
den lovgivning som vi som politikere sætter op det
modsvare men vi skal ikke modsvare det ved at slække på nogle grundlæggende principper
i den danske retsstat og i vores retstradition det skal vi gøre ved at give politiet øgede beføjelser og gå efter de her mennesker på en anden vis end
sidste efterår og lidt ind
i forlængelse af at man har valgt en ny ombudsmand har om man skal afgrænse den periode
vi også glade for at vi får den debat
i lovforslaget handler om
man kan være folketingets ombudsmand
vælgesudpeges en ny ombudsmand det er det ene element i lovforslaget et andet element i lovforslaget
oprettelse af et egentligt børnekontor
det er noget der har været diskuteret meget der er nogle der vil have en egentlig børneombudsmand det er vi ikke tilhængere af i venstre men vi er selvfølgelig tilhængere af at man opkvalificerer de medarbejdere
kommunikationen og dialogen med de folk der måtte klage
til folketingets ombudsmand også de børn og børnesager der måtte håndteres er det vigtigt
nogle af de frygtelige sager vi har oplevet med med bosteder og andet at folketingets ombudsmand er klædt på til at varetage den opgave og de ting der ligger inden for for børneområdet
noget der er finansieret af satspuljemidler som som venstre også er
og derfor kan vi støtte den del af lovforslaget der handler om at oprette et børnekontor
indeholder også en ændring af ombudsmandens
udvidelse af tilsynspligtsområdet
udvalgsbehandlingen dykke ned i om det nu er rigtigt
til en række private institutioner
ej er begrænsningen af perioden
de ti år vi havde i venstre gerne set
eksempel statsrevisorer
fire år altså i alt ti år den samme model kunne vi godt have tænkt os
i forhold til ombudsmandsinstitutionen
ti år er ganske lang tid åremålsansættelser og kontraktansættelser både i det offentlige
håber på at vi kan indgå i en dialog
så vi forhåbentlig kan ende med et lovforslag hvor et samlet folketing kan stemme for
i forhold til om man skal ændre navnet fra folketingets ombudsmand til ombudsmand
det bliver illustreret at det er folketingets ombudsmand og at ombudsmandsinstitutionen ligger under
derfor er det også noget som vi håber vi kan få en god dialog om i forbindelse med den kommende udvalgsbehandling
få behandlet
som styrker ombudsmandsinstitutionen men også et par elementer som venstre på nuværende tidspunkt er lidt
justitsministeren være så negativ og nærmest bitter
som dem der sidder i regering nu
er ganske udmærket jeg vil bare
at venstre
ministeren sagde i ministertalen hvis ministeren ønskede en konstruktiv debat om hvordan vi forbedrer vilkårene for
en arbejdsgruppe under justitsministeriet
hun er invalideret derfor spørger hun om voldsofre får en chance til
mindre hensyn til dem end til forbryderne i venstre stiller vi os naturligvis
med til at give ofre for grove forbrydelser bedre vilkår
til den her del er nogle implementeringsproblemer i kriminalforsorgen som vi håber kriminalforsorgen hurtigst muligt får styr på så loven rent faktisk også gælder ude i
kan søge om erstatning herudover blev reglerne på området gjort mere gennemsigtige for ofrene det skete ved udtrykkeligt i offererstatningsloven at anføre at forældelsesfristen for at få erstatning fra staten først regnes fra det tidspunkt hvor straffesagen
påstand om at vk regeringen intet gjorde i ti år er ikke korrekt i venstre bifalder vi
hurtigere sagsbehandling kræver finansiering hvorvidt det er forbundet med udgifter at udbetale acontobeløb til voldsofre før deres erstatningssag er afgjort endvidere forholder
den eventuelle difference der måtte være mellem fondens indtægter og udgifter under opstart af fonden man må derudover forvente at en del af dem der pålægges at betale afgiften enten ikke kan eller vil betale
skal i så fald holde fonden skadesløs endelig udestår
om afgiftens størrelse samt hvorledes fonden skal prioritere sine midler samt hvilke grupper af gerningsmænd der skal pålægges at betale afgift til
efter behandlingen af det lovforslag i samlingen
som der er henvist til tidligere
i venstre godt tror man kan overkomme
en konkret udfordring af
en offerfond derfor er vi som sagt positive over
generelt modstandere af flere afgifter men i dette tilfælde vil vi ikke
i i og med at de har begået kriminalitet som de
for at beslutningsforslaget her
forstår slet ikke hvorfor justitsministeren ikke siger
de videre forhandlinger der skal være om at forbedre vilkårene for ofre
må vi notere os at justitsministeren er lidt skuffet over at ministeren måske ikke var først med et hvordan man skal sikre
ministeren lidt i forkøbet
over hvordan afstemningsresultatet har været i folketingssalen
om en styrket indsats over for ofre for personfarlig kriminalitet ja indrømmet det er ikke noget der sker så ofte
og når man peger på noget rigtigt og noget relevant skal det fremhæves
stemme imod
så når herre jeppe mikkelsen
at stemme for og så indgår det her i det arbejde der er ovre i ministeriet der er jeg sikker på
det er jo sådan at det står i regeringsgrundlaget at man skal øge udviklingsbistanden til en procent
efter det i den finanslovaftale der er lavet for
man skal jo indfri den her en procents målsætning og det koster lidt penge
hvilken rolle udviklingsbistanden spiller i regeringens to tusind
flere penge til udviklingsbistand og løftet i regeringsgrundlaget om en procent
det er jo sådan at virksomheden som ligger i det nordjyske
hundrede arbejdspladser i fødevareindustrien er i fare som følge af den sukkerafgift som bliver udvidet og skal give en milliard i statskassen det må dog gøre indtryk selv
aner det ville være rart
er det kun sundhedsdagsordenen der
skal være afgørende for hvor man lægger afgifterne
to hundrede arbejdspladser i fare
så det skal statsministeren ikke være ked af sådan har det altid været statsministeren blev
og vi kunne forstå jeg spurgte den socialdemokratiske politiske ordfører om det der står i regeringsgrundlaget at man ville øge udviklingsbistanden til en procent over en årrække hvorfor står der ikke noget om det i regeringens
bare spørge statsministeren i al stilfærdighed når det nu er regeringens politik at man ikke ønsker at
der står i regeringsgrundlaget og må øge udviklingsbistanden over en årrække men først gør noget efter
i regeringsgrundlaget fra
de udviklingslande som berettiget har en forventning om at regeringen
område måske som det eneste lever løfter der bliver givet
det så i hvert fald også har bredt sig til den socialdemokratiske politiske ordfører
bliver stillet nogle relevante spørgsmål blandt andet af
man lytter ikke til de høringssvar der kommer ind man
folketingets spørgsmål det er sørgeligt at det nu også har bredt sig
den socialdemokratiske politiske ordfører det er sørgeligt for folkestyret
altså før man orienterer folketinget
et klart svar jeg havde håbet at
i retsudvalget har set at justitsministeriet og justitsministeren
er systematisk svar til pressen før det
er en konkret sag ordføreren kan tage stilling til men jeg håber så at når der nu bliver
han principielt er enig i nemlig
kvittere for fru marianne jelveds ordførertale det var noget helt andet end at høre den socialdemokratiske
ordfører noget helt andet på trods af at
for at der er en smule fornuft tilbage i regeringen
om en gammel artikel som
formål at forhindre at de radikale kommer til at smage deres egen medicin det vil være dårlig karma at sige til andre at de gør
som er helt i hegnet hvis man selv gør det samme så snart man
vedtagelse der ligger er præcis den situation
kvitterer for at man indrømmer at nej det er ikke
ikke enig i alle principperne men
ministrene både statsministeren lovede rigtignok
hvis fru marianne jelved mener det hun siger
der går alt for lang tid i forhold til at overholde reglerne for indkaldelse til samråd der er eksempler på at ting bliver sendt til journalister før de bliver sendt til folketinget der er eksempler på at aktindsigt givet til journalister giver
oplysninger end folketingsmedlemmer får er fru marianne jelved så klar til
handle hvis man står i den situation
det den her debat handler om er hvordan det bør være
og respekt for folketing og folkestyre hvis den minister
tingets medlemmer har mulighed for at stille spørgsmål til
clausen indledte ordførertalen med at sige at nu været enige om så mange ting og
et håb om enhedslisten ville svare på nemlig
at god regeringsførelse at det vil være respekt for folketinget at det vil være den bedst tænkelige situation når man har en forespørgsel til en minister i dette tilfælde statsministeren at ministeren ikke
enige om at det er sådan folkestyret og mellem regering og
omkring randzoner om man kommer fra hjørring fra nordjylland
efterlader et stort retssikkerhedsmæssigt hul for den enkelte landmand så siger ministeren
at gå til kommunen men kommunen skal administrere en lovgivning om noget som er dynamisk
i tvivlstilfælde hvor er retssikkerheden henne for landmanden
om man skal finde sig i
ministerens og folketingets og folkestyrets opgave at sikre
dem der bor på landet og hvis man er landmand og står