syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
en økonomisk redegørelse for en lille uge siden og
interessante er jo at man går ind og kigger på sverige
at pege på at at en af de gode effekter der
op på vækstrater a la de svenske når man nu selv hele tiden refererer til dem er det ved
helst havde set en aftale med
økonomi nu hænger den slags
jo ikke på træerne så derfor var jeg glad for ham og jeg husker stadig hvordan han sidste år sagde sådan her det ligger uden for rammerne
medføre en ganske betydelig risiko for overskridelse af grænsen i budgetloven og finanspagten hvilket vil kunne svække
at få en ny henstilling fra eu på grund af regeringens letsindighed det er at skabe usikkerhed det er at tage chancer om
danmarks økonomiske troværdighed og det er
løbe en unødig risiko i forhold til de obligationsrenter som boligmarkedet er så afhængigt af oven på krisen arbejder danskerne hårdt på at nedbringe
lader vente på sig hvis regeringen gør gælden dyrere kan det for alvor blive vanskeligt at komme ud af krisen
med vores finanslovsforslag for det første vil vi sikre troværdighed om dansk økonomi så vi kan komme godt ud af krisen
er tryghed om familiernes gæld derfor har vi med vores finanslovsudspil sikret en sikkerhedsmargin på fire milliard kroner for det andet vil vi opmuntre
til vækst ude i samfundet ved at lette en række byrder på borgere og virksomheder derfor lægger vi op til skatte og afgiftslettelser
der hvor pengene kommer fra nemlig hos de private og ikke der hvor de bruges
udviklingen har endda været svagt negativ venstres politik er dermed i fuld overensstemmelse med virkeligheden et udgiftsstop på den måde som vi har
giver i princippet mulighed for at have det samme antal offentligt ansatte og kunne købe det samme antal varer men vi
at den offentlige sektor skal støbes i beton nogle steder skal vi bruge mere andre steder skal vi bruge mindre inden for rammerne af udgiftsstoppet
skal der prioriteres eller effektiviseres andre steder vi finder i alt finansiering for tolv milliard kroner og bruger otte milliard kroner det giver en bundlinje som er fire milliard kroner
i regeringens finanslovsudspil og dermed en sundere økonomisk politik vi undgår at gå helt op på et underskud
giver boligjobordningen cirka fem tusind arbejdspladser ifølge dansk metal
en del af vores finansiering er fra udisponerede puljer og reserver i regeringens eget finanslovsforslag det er cirka fire milliard kroner derudover er der en satspulje en forskningsreserve
selvfølgelig nogle meget konkrete områder hvor vi ganske enkelt mener at der er behov for at vi skærer til vi foreslår en besparelse på to
milliard kroner på ulandsbistanden ved at holde os til fn målet om en ulandsbistand på nul procent procent af bni dermed vil vi fortsat være blandt
fem lande i verden som opfylder fn målet og hver dansker vil stadig væk betale
hundrede kroner i ulandsbistand hvilket er cirka dobbelt så meget
der skal neutralisere udgifter ved de en og tredive lempelser som regeringen har gennemført udlændingepolitikken skal normaliseres og omkostningerne skal
fokus på et sundt danmark der ligger inden for rammerne af en ansvarlig linje og som ikke vil medføre en ganske betydelig risiko for overskridelse af grænsen i budgetloven og finanspagten hvilket ellers ville kunne svække troværdigheden om den danske
end fn anbefaler
sådan set selv om vi går ned på fns målsætning
stadig væk vil være en af de nationer
der giver lige så meget som vi gør så det hedder at prioritere det tror vi er sundt især fordi det vil efterlade
økonomisk råderum til at man kan gøre noget for at øge konkurrencekraften i det her land hvorfor er det vigtigt det er vigtigt
hvis ikke vi forbedrer de konkurrencevilkår som vores danske arbejdspladser har så forsvinder de
brug for at skabe flere arbejdspladser især efter den økonomiske krise som ramte danmark og hvor godt og vel tohundredetusind arbejdspladser forsvandt i
at ligesom regeringen lægger op til at der skal være en
produktivitetsudvikling for eksempel inden for sundhedsområdet
det er en god idé at man hele tiden prøver at kigge på om de mange penge man i forvejen har
kan bruges bedre og på lige præcis sundhedsområdet
både under den her regering og også da vi havde ansvaret i vk regeringen
en øget produktivitet altså at få flere behandlinger ud
den offentlige sektor fast i beton må vi
så vil man jo skulle lovgive imod at for eksempel den socialdemokratiske borgmester på bornholm
som hun har gjort det ville jo være helt skørt men den økonomi
sektorer holland har vist overhalet os større
give flere offentligt ansatte end der er i
vil jeg jo ikke kunne afvise og det kan herre kristian jensen heller ikke det kommer lidt an på hvor man har tænkt sig at bruge de penge og det kan vi ikke få svar på men
have det samme antal i år
få flere offentligt ansatte hvis vi ikke bruger flere penge men vi kan have det samme antal og vi vil også kunne have bedre service end vi har i dag ved at man bruger pengene klogere og det lægger regeringen i øvrigt også selv op til i sine
frem med nogle forslag som
vil gøre systemet åbenlyst stærkere og bedre er
lytte til det men det ændrer jo ikke ved at vi stadig
en økonomisk balance
skal holdes så inden for rammerne af en sund økonomi og balance lytter vi da gerne til det hvis der måtte komme gode forslag fra
for det går jeg da ud fra at der har været en grund til
et meget engageret medlem af den nuværende regering og der
jo ikke stå og oversætte hvorfor det er sf nok
frihjul og ikke har svaret på hvordan vi så skal sikre en balance
dansk økonomi det giver jeg noget for jeg er så til gengæld enig med enhedslisten i at det at man lavede reformer var for at sikre en sund dansk økonomi men at det jo ikke skulle stå alene man
også bruge alle de værktøjer man kan for at skabe job så dem der er på dagpenge har en reel mulighed for at komme ud i aktiv beskæftigelse og der
at kritisere regeringen for for jeg synes ikke de har brugt de muligheder der er og det
vi debatterer lige nu er jo rigtig godt eksempel hvor det der virker her og nu nemlig en boligjobordning
så vil jeg også lige anholde at enhedslisten bliver ved med at fokusere på at det er tredstusind
opgørelser der viser at det
som står uden nogen form for
de har rent faktisk et lavere rådighedsbeløb end hvis man
to der er på kontanthjælp og har to
der viser beregningerne og svar fra regeringen at hvis den ene af dem får tilbudt et job
tjene femogtredivetusind kroner om måneden før man har en økonomisk gevinst ved at tage et arbejde det synes jeg
har loft over hvor mange ydelser man
er jo at man skal op at tjene femogtredivetusind kr som jeg sagde før for at det kan svare sig at få et arbejde det synes jeg er usundt for et samfund
forkert at vi har skabt et system
ingen gevinst har ved at tage et arbejde
tænker når de sidder og hører den her debat men jeg kan forstå at man opstiller nogle kriterier nogle kriterier som i øvrigt er helt anderledes end dem som
mod dem hvad med at forholde sig til virkeligheden hvad gør vi ved de kontanthjælpsmodtagere
bedre behandlinger dyrere medicin og andet så vi har fra starten af sagt at sundhedsområdet
et af de områder hvor der skal tilføres flere midler og det viser vi jo sådan set også med det her
prioritere sundhed og det betyder selvfølgelig at vi skal finde pengene et andet sted
vi laver en indsats der blandt andet muliggør at vi kan lave en kræftpakke fire at vi kan få udredt kræftområdet sådan at man kan få en
sammenhængende planlægning i året før
fundet kræft og behandlet kræft hurtigere at man kan give patienten en kontaktlæge så
hjælpes rundt i sundhedssystemet
noget vi ønsker skal fortsætte og derfor er det en varig udgift og derfor
borgernære services bliver lidt
når man kigger på hvad regeringspartierne siger om den offentlige økonomi og så kigger på hvad regeringspartierne har gjort ved den offentlige økonomi
fra to tusind og elleve til to tusind og tretten
har været et udgiftsstop og hver eneste gang vi så siger at jamen det
så er svaret jamen det vil jo gå ud over de borgernære services hvad er logikken
har ingen forestillinger om at enhedslisten og venstre nogen sinde bliver enige om hvorvidt det er et problem at det ikke kan svare sig at tage et job
vi ønsker også at de penge vi måtte spare
begge to instrumenter der vil gøre det mere attraktivt at gå fra ledighed
beskæftigelse det er målet for os målet er at få langt flere danskere ud på arbejdsmarkedet end der er i dag det mener vi er godt for den enkelte og det er indiskutabelt godt
vist at man hele tiden kan få pengene til at række længere og det gælder også under den her regering
kigger på den aftale som regeringen lige har indgået med regionerne
i al sin enkelhed om at man vil have
skal få pengene til at række længere
i forhold til regeringens udspil
hvis det kun er den ene der er i beskæftigelse til femogtredivetusind kroner
det vil jeg advare kraftigt imod omvendt synes jeg det er usundt
på kontanthjælp at den første der får et job skal tjene femogtredivetusind
at man går fra at have været på kontanthjælp og ud at tjene femogtredivetusind
hvor meget man samlet set kan få i offentlige ydelser og det andet er at vi bruger ressourcer på at lette skatten for de laveste indkomster fordi det vil gøre forskellen på ikke at være i arbejde og at være i beskæftigelse
forholde sig til den virkelighed at der er for mange
kan skabe vækst
mange af de offentlige ydelser vi snakker om opgøres jo i forhold til til væksten i samfundet så
skal vi have noget vækst tilbage og de tal som regeringen opererer med
meget optimistiske men det er ikke engang fordi de
er dagpengekommissionen kommer med og så
må vi tage diskussionen om det den tager vi gerne med regeringen
målsætning lægger op til vi behøver ikke at give dobbelt så meget eller over dobbelt så meget som tyskland og frankrig
hundrede bistandsprojekter sådan i grove tal
af bistandsbudgettet der disponeres til hvert år og det betyder jo at hvis man vil reducere
være projekter hvor dansk erhvervsliv også på en eller anden måde
var også vores tilgang da vi havde regeringsansvaret
den siddende regering det gælder ikke kun
kommunerne at man sådan set fra og elleve til to tusind og tretten
haft udgiftsstop ude i kommunerne når man kigger på de kommunale serviceudgifter og det er virkeligheden
har været udgiftsstop i de kommunale serviceudgifter
er blevet dårligere for de ældre og at det er blevet dårligere for børnene så er svaret nej til gengæld
er angrebet jo men hvis venstre har den samme politik som vi selv har så går det ud over børnene så går det ud over de ældre
på hvordan et kontanthjælpsloft nøjagtig skal se ud
det kontanthjælpsloft vi havde da vi havde regeringsansvaret og som jo medførte at det i højere grad kunne svare sig
op og tjene femogtredivetusind kr hvis begge er på kontanthjælp for at det kan betale sig det er det det handler om det er det som jeg også
hvis de radikale vil forblive i troen på at folk gladeligt
står tidligt op selv om de mister nogle tusind kroner om måneden ved at
hvad har
set med herre jesper petersens øjne
et udgiftsstop i den kommunale økonomi på serviceområdet i to tusind og elleve to tusind og tolv
at bruge de mange der er fornuftigt og bedre gælder de
her i to tusind og elleve to
er det finansministerens skyld
er det godt nok med de borgerlige men de skal have skældud for at have været med til at gennemføre dem det er svært at finde rundt i men så sent som
eller er det ministeren der roser ministeren
ikke klart men ros
andre ikke vil kan man selv
kan være vi skal tage det i en anden omgang det
handler om fakta og om regeringens ansvarlige økonomiske politik men jeg kan så forstå at det er ministeriet der nu
finansministeren er men man må jo få hjælp hvor man kan få hjælp
på venstre og man kunne godt høre som finansministeren selv sagde at han kun havde kradset lidt i overfladen måske finansministeren skulle dykke længere nederst
vil finansministeren garantere at ingen af reserverne også når det gælder tb reserven vil blive udmøntet under finanslovsforhandlingerne
venstre regeringen ville lave finanslov med det var med enhedslisten nu har vi så en debat i dag hvor vi kan
at udgifterne til asylansøgere
det betyder jo at de penge enhedslisten var blevet stillet i udsigt nu bliver brugt på flere asylansøgere
er hvad vil man egentlig helst at man gør det som man normalt gør tager pengene fra udviklingsbistanden eller at man tager pengene fra den pulje
var gaver som enhedslisten egentlig selv måtte dele
sådan set havde regnet med at det var de her
flygtninge der kommer til danmark den her nærmest ukontrollerede regning der er ved at opstå men jeg tolker egentlig lidt svaret
det vil man kæmpe hårdt for kan det ikke lykkes så må det være reserverne
ikke er med i den her ligning eller eller hvordan vil man rangordne
meget fællesskab i den sag jo vist er der store udgifter og mange penge der bliver rykket rundt
men ikke en eneste privat arbejdsplads ekstra ikke en eneste og så
må sige når man svigter ambitionen om at skabe nye job svigter man fællesskabet
socialdemokratiske ministre besøger børnehaver ældrecentre og sundhedshuse
billeder af smilende børn og politikere måske regeringen ved samme lejlighed skulle have fortalt dem at det er dem der betaler regningen
at disse børns forældre kan skyde en hvid pil efter flere arbejdspladser mit bud er at det gavner mere at far får et arbejde end at hvert barn får
ekstra det er glimmer men det er ikke guld
langt størstedelen af de fjorten
iværksættes efter to tusind og femten altså efter et folketingsvalg kun godt og vel tre milliard kroner i to tusind og femten om regeringens
effekten af denne finanslov på økonomien i to tusind og femten er beskeden regeringen sælger illusioner og luftkasteller og det minder påfaldende meget om det
peger i en helt anden retning og det viser at regeringen altid har været halvhjertet når det kom til at skabe nye job
at hun holder med brøndby der er for meget zigzag
og pludselig var det nødvendigt for regeringen at fremrykke beskatningen af danskernes pensioner
for at få regeringens politik til at hænge nogenlunde sammen mere ansvarlig var politikken så heller ikke
mange danskere har hørt om og jeg skal da være den første
indrømme at overskriften vel er nogenlunde lige så sexet som en printplade
komponenter men nok om det
får man den skinbarlige sandhed om regeringens økonomiske politik lovforslaget er nemlig en nødbremse formålet er at udskyde en allerede vedtaget og planlagt lov og hvorfor så det
indførelse til den anden marts to tusind og seksten
det forventede engangsunderskud ved engrosmodellens indførelse på en milliard kroner falder i to tusind og
i eus stabilitets og vækstpagt i to tusind og femten
at hvis man gennemfører det man allerede har vedtaget så kommer eu efter os med spanskrøret
fællesskabet venstre ønsker en mere helhjertet kurs
indsats for at udvikle danmark
at betale sig at være i arbejde end på offentlig forsørgelse
at drive virksomhed i danmark så vi kan genvinde nogle af de mange tusinder af arbejdspladser vi har mistet en fælles indsats der sikrer at vi også i fremtiden
derfor vil vi genindføre håndværkerfradraget der ifølge dansk byggeri har skabt rigtig mange arbejdspladser derfor vil vi sænke skatten
milliarder vi kan sætte i værk til gavn for borgerne og vi prioriterer sundhedsvæsenet
endnu bedre det private erhvervsliv har i årtier øget produktivitet og service og holdt priserne i ro det må også kunne lade sig gøre i det offentlige i venstre ved vi
fair løsning i nye klæder i laser og pjalter
påstår og det skal være mine sidste ord
tilhører fællesskabet det er desværre forkert
tilhører kun regeringens fællesskab fagbevægelsen og venstrefløjen sagen er blot
svigter man det danske
konkurrenceevne så vi ser gerne og det kan man også se ud af vores finanslovsudspil
er penge til at lette skatten på arbejdsindkomster og at man for eksempel kigger på nogle af de afgifter som er særlige for danske virksomheder tag nox afgiften regeringen har
er en afgift som store dele af den danske fagbevægelse siger er direkte skadelig for deres medlemmer og som virksomhederne siger betyder
at deres konkurrenceevne er klart dårligere det er et konkret eksempel
og derfor kommer vi ikke til
vores ambition om at holde størrelsen af den offentlige sektor
vil skabe økonomisk rum til at kunne lette nogle af de byrder der er på danske arbejdspladser
at lade være med at lade en af verdens største offentlige sektorer vokse
nu mener at det kun gælder erhvervsskatter efter at vi i over tre år har diskuteret at der er behov for at gøre noget for
at gå fra passiv forsørgelse
på de laveste arbejdsindkomster
med de to instrumenter sørger for at det i højere grad kan betale sig
man kan lytte sig til at der er andre partier der mener
jo længere tid regeringen sidder det er et matematisk faktum så derfor har vi ikke lagt os fast men man kan se i vores konkrete finanslovsudspil at der sætter vi en sum af
og så er der en sum
skal gå til for eksempel
afhænger jo også af hvor mange penge der er til rådighed så det kan
i år det synes jeg er ærgerligt ikke for venstre men for danmark og for det resultat vi ser på nu men det ændrer
hvor man zigzagger og ikke kan finde ud af om vi har en politik eller ikke har en politik sandheden er at vi er uenige
og otte gange det tror jeg vi er oppe på har man måttet nedjustere de økonomiske skøn og har derfor ført en politik der ikke svarer til virkeligheden
i skønnene jeg kritiserer regeringen for at føre en politik der ikke forholder sig
og de stiger med de prisstigninger der er for varegrupper det betyder oversat til dansk at
ikke anerkende at et udgiftsstop
et behov inden for visse dele af den offentlige sektor som følge af at der for eksempel bliver flere ældre ja
mere service for de samme penge
at lige præcis det område som herre jonas dahl spørger ind til har haft negativ vækst
det at man fører en politik der som udgangspunkt giver mulighed for at have den samme økonomi og altså ikke en negativ
man kunne gennemføre de ting men det giver jo sig selv at som ugerne går
det faktum at venstre ikke er en
ja så bliver det jo en en mere og mere teoretisk diskussion vi så skal have
det har været deres bud jeg kunne også notere mig at da debatten kørte i medierne var der
mange borgmestre der var ude at sige vi er skeptiske over for venstres forslag fordi der er kort tid til at implementere det vi så gerne
kommuneøkonomiaftaler så man havde tiden til
et argument mod at det kunne lade sig
er jo dem der i de konkrete opgaver for eksempel de konkrete
ville skulle gennemføre sådan en
ansvarlig at den lå inden for rammerne og så fordi
man skulle give store gaver til enhedslisten
fremrykke beskatningen af pensionerne det synes jeg da er kritisabelt for det viser jo med al tydelighed
på økonomien vi støtter
og det vil vi sådan set ikke stå i vejen for men det ændrer
som regeringen fremlagde og den politik som man har måttet betale
store store udgifter der er kommet pludseligt kunne have været noget mindre
at der vil være en større margen hvis man går ind og ser på det kan man se at vi lader være med
flere penge så vi har et overskud på det finanslovsudspil vi har lagt frem
det er jo fordi kommunerne uanset
har flere forskellige
fra konkrete kommuner på hvad man gør i dag men
som er en af de virksomheder der udfører nogle af de her opgaver
kan spare tolv milliard kroner men det
og tyve skal kunne få mere velfærd for de samme penge
ikke villet tale med venstre og derfor er vi jo heller ikke kommet igennem med det her ændringsforslag
til september at der skulle være
så bliver det jo også en lidt mærkværdig diskussion
debat med socialdemokraterne under førstebehandlingen om om vi ikke skulle lave noget sammen som ville muliggøre at vi kunne gøre noget for privat beskæftigelse
om man kunne åbne en kommuneøkonomiaftale
man så i gang med fordi kommunerne står med regningen for
stop det nu
så vi siger ja vi siger at vi
en af verdens største offentlige sektorer bare skal vokse yderligere for vi vil gerne have råd til at skabe nogle private arbejdspladser for vi tror det skaber en positiv spiral hvor væksten stiger hvor skatteindtægterne stiger
dermed også får et rigere land og også har råd til den offentlige velfærd det er vores ambition
fra hver enkelt folkepension er en skræmmekampagne og det står i skærende kontrast til at den siddende regering har skabt negativ
så er det da fint nok så er det da okay
aldrig handle om
det jeg synes er interessant er at når man lytter til regeringspartierne
de områder kommunerne har ansvaret for ikke er blevet dårligere de sidste tre år
i kommunernes økonomi og når vi så siger at vi som udgangspunkt
en debat vi ser ens på fordi vi netop er er optaget af kvalitet frem for hvem der løser opgaven derfor som svar på det sidste ja det er kvaliteten der er afgørende
eller bedre ved at gøre tingene på en anden måde så er det da fint
i sin to tusind og tyve plan er at regeringen har en ambition om at man for tolv milliard kroner skulle kunne få mere service
muligheder det vil give for at skabe private job
at der vil komme flere ældre så det at man som udgangspunkt har mulighed for at holde den samme økonomiske ramme i kommunerne
og så den virkelighed som har været de sidste tre år mens
de selv kalder det jeg
hvor man igen skal se det ene ufinansierede valgløfte
ene luftkastel fremført
en chance for at blive gennemført efter et valg det er ren bestikkelse af vælgerne
det er jo så fair at man bliver klogere men så skal
procent sikker på vi kan gennemføre
med at gentage løftebruddene
at det lars løkke rasmussen siger er venstres udgangspunkt
arbejde for et udgiftsstop af den simple årsag at det vil give et økonomisk råderum til at vi kan skabe private arbejdspladser
er en ambition vi skal acceptere det synes jeg vi skal gøre noget ved og det kræver at vi også har nogle penge at lette byrder så vi kan skabe arbejdspladser og skabe privat vækst
er en meget meget stor distance til regeringen
der hænger på mange af de regninger der er forbundet dermed
så er det fuldstændig rigtigt at det der var overraskende at se i økonomisk redegørelse
fik udleveret i sidste uge
opererer med at den vil have en
offentlig vækst i to tusind og seksten på nul
skal holde udgifterne i ro altså have nul
det er forskellen på om alt er godt eller alt er skidt
er at vi finder nogle muskler til at kunne gøre noget for den private beskæftigelse det er venstres
godt sende herre jesper petersen regeringens to tusind og tyve plan
anderledes er
holde de offentlige udgifter i ro og så bruge pengene på at lette skatter og afgifter
de økonomiske rammebetingelser der sættes i to tusind og tyve planen deler vi
i forbindelse med finanslovsdiskussionen i dag da vi jo kan se at noget af det der for alvor
finansloven for to tusind og femten er det øgede antal
og seksten
man ikke har tænkt sig at ændre andet på udlændingeområdet
virkelig kan håndtere den udgift som
seksten hvis de radikale har ret i at det ikke vil medføre et
og hvori finansministeren redegjorde for de reformer der har været af dansk økonomi siden to tusind og
finansministeren at der er lavet reformer fra to tusind og ni til to tusind og elleve der har styrket dansk økonomi med seks og fyrre
milliard kr og at der er lavet reformer mens finansministeren har haft
milliard kr altså at halvfems procent
af finansministeren men af den tidligere vk regering har finansministeren fortrudt
den genopretning men løb fra løftet da vi havde vundet valget det ville måske været for ærligt så det undlod finansministeren
det er så fakta
vi tager ansvaret for det hele hvad vi gik til valg på kære danskere håber
nu starter vi en ny runde med nye løfter vi vasker tavlen ren
kan ikke indfri de mange løfter
den dagpengediskussion der har kørt meget længe og hvor der
er mange ønsker og holdninger i debatten og for at få et overblik over hvad
er hvis man måtte lytte til de forskellige bud og overbud der er i den diskussion
nu er der gået et halvt år og
hvor jeg har en klar fornemmelse af at det her også bliver et
jeg synes jo det er nærliggende at have en fornemmelse af at regeringen tøver lidt bevidst
få konsekvenserne frem så mit spørgsmål er vil finansministeren garantere at vi har tallene inden der kommer et folketingsvalg sådan at vi kan få en reel åben og og præcis
er bevidste om hvilke vilkår der tilbydes i danmark og at
derfor i langt højere grad end tidligere tilvælger danmark som det land de søger asyl i det kan godt være regeringen ønsker
står med så store udgifter på det her område
hvordan vi som land er i stand til
at integrere og tage os
et stort antal asylansøgere som bliver her
den radikale leder herre morten østergaard påpeger
har en en nævneværdig
vi taler altså om minimum en milliard kr som så mangler
næste år der er mit spørgsmål til ministeren vil regeringen lægge en plan frem for hvordan man vil
er jo lige præcis kernen i det vi har ønsket at komme i dialog med regeringen om og derfor vil jeg gerne spørge ministeren i stedet for en overskrift der hedder at det naturligvis vil komme til at gå ud over det øvrige politiarbejde
fortælle folketinget i hvilket omfang og hvor det er der vil komme til at være
ikke får den hjælp de er berettigede til
ligeglad for i øvrigt er det noget nonsens når ordføreren står og siger at vi ikke vil bevilge penge
føler sig trygge ved alle de historier vi har hørt om hvordan man ikke har kunnet få den hjælp man havde behov for som borger i resten af landet forventer man stopper nu det vi kan høre
i tale det har vi ikke kunnet indtil nu men ved fælles hjælp kunne det måske lykkes eller er socialdemokraterne helt sikre på
de historier der handler om at man ikke kan få den hjælp hos politiet som vi har læst
var mange ord
som socialdemokraterne står og lirer af fra talerstolen
det et problem nemlig at politiet
eller kan fru trine bramsen
betænkningen gjorde de fire partier det klart at de ville ændre sanktionsloven og jeg citerer mindretallet deler ikke regeringens opfattelse af at sanktioner er vejen til at sikre
fortsætter når der kommer et nyt flertal vil disse love blive ophævet og der vil blive gennemført ændringer som vil give kommunerne bedre økonomiske rammer mere frihed fra bureaukratisk detailstyring og øget
heldigvis anderledes ud den nuværende
ønsker ikke at ændre på sanktionsloven mens sf med det her forslag kritiserer at kommunerne overholder
det er måske egentlig et meget rammende billede af regeringen og dens parlamentariske grundlag regeringen mener det stik modsatte af hvad de gjorde før valget mens sf er tilbage i rollen som oppositionsparti
at regeringen kan se fornuften i den økonomiske politik som blev ført under vk regeringen og den har man så også videreført som det står i regeringsgrundlaget i videst mulig forstand
penge det synes jeg egentlig grundlæggende er en lidt sjov indstilling til skatteydernes penge sf her demonstrerer i beslutningsforslaget hvis man holder sig inden for budgetterne
at man har udvist respekt for borgernes penge for faktum er at sanktionerne har fået kommunerne til at overholde
jeg kan ærlig talt ikke se noget problem i
kun mulighed for at bruge pengene
budgetloven kommer til at bestå både før og efter valget og jeg kunne godt til slut tænke mig om sf ville
budgetloven hvis der ikke er flertal for det her beslutningsforslag
stiller sig til at man er forligsparti og en del af budgetloven sagt på en anden måde hvis sf ikke kan få flertal for det her beslutningsforslag bakker man så stadig væk op om budgetloven og
tilbage i december nitten en og firs
vil give en kommentar med på vejen
informationerne der kommer ud
vil blive samlet op i et amerikansk kontrolcenter i de forenede
de amerikanske militærmyndigheder
vil være underlagt kontrolforanstaltninger der forhindrer en spredning
koalitionen så det mener jeg ikke er en bekymring man skal lægge til grund når man skal tage stilling til det her radarbidrag jeg forstod
som jeg sådan set også er uenig i men men det er mere for at tage det
ikke udsende et radarbidrag det synes jeg simpelt hen er
tale det danske forsvar ned
nogle konsekvenser af at man har lavet nogle store omstruktureringer inden for forsvaret
et uddannelsessystem
at dansk forsvar ikke kan bidrage nogen steder
fordi vi har nogle flymekanikere der har været udsendt
så kan vi ikke udsende et flybidrag altså det er at tage ét problem og så egentlig konstatere at ud af de
er der ingen der kan noget som helst det er dybest set det man siger her fra talerstolen
afvise det er forkert
at sige at der er en utilfredshed i forsvaret og at at det
der er en utilfredshed i forsvaret altså den måde som regeringen tilgår det spørgsmål
hvad er meldingerne fra koalitionen hvad er den
via en hr måling er der er nogle udfordringer så kan man ikke på nuværende tidspunkt komme med nogen form for bidrag fra dansk militær
at den produktion man så kan have i forsvaret
rené gade siger at hvis nogen kalder
skal vi komme med noget nej det er ikke tilgangen fra regeringens side men når vi er en del af en koalition som opstiller nogle
nogle af de behov man har stillet op som vi kan være med til at indfri og det er radarbidraget
komme med et bidrag her og ja det kan vi og radarbidraget er ikke
derfor er det jo heller ikke en funktion eller et bidrag
sammenlignet med argumenterne om
om der er behov for at genudsende f seksten flyene det er ikke mig der står og
hårdt for er at forsvaret kan rigtig meget og nu skal vi ikke få lavet en konklusion der hedder at fordi der er nogle
vil vi ikke kunne komme med nogen
noget bidrag fra nu af og indtil de udfordringer er løst det tror jeg sådan set også forsvaret ville blive rigtig kede af
at der sådan set ikke var noget vi kunne bede dem om at være med til at løse fra nu af og så det næste års tid
vende tilbage til det som som var udgangspunktet for diskussionen nemlig
det viser hr målingen det jo sådan set også det forsvarets ledelse
se på hvad det er for
om man kan samarbejde med andre lande i forhold til
vi helt sikkert kan få en grundig hvis
genudsende f seksten bidraget hvad meget
til redegørelsen for det nordiske
tak for de indlæg der har været vi har jo i den redegørelse af naturlige årsager også gjort lidt ud af at fortælle
jeg vil gerne understrege at vi har været glade for at kunne inkludere både grønland og færøerne i formandskabet det gælder formandskabsprojekterne og det gælder også på formandskabets
er flere der har været inde på det her med grænsehindringer og
for det danske formandskab
det er centralt at virksomheder og arbejdstagere ikke støder på en masse unødige vanskeligheder når de skal bevæge sig
være løst men det tager jo tid når man skal finde løsninger med andre lande
vi skal samtidig passe på at vi ikke utilsigtet skaber nye hindringer ved at de nordiske lande
et spørgsmål om hvorvidt man kunne få en dialog
mellem færøerne og danmark og selvfølgelig kan vi få en dialog
har ikke mulighed for at svare på hvor
det kan vi jo så vende tilbage
det nordiske informationskontor i flensborg af den grund
men man har jo lov tale sammen også selv om man er kommet ned fra talerstolen
at man får etableret et nordens hus i
det gør vi da vi blandt andet ønsker at skabe et stærkt miljø for nordisk kultur og en synlig og udadvendt platform for nordisk råds og nordisk ministerråds internationale interesseområder og
men vi gør det også fordi vi ser en mulighed for at gøre informationskontoret i flensborg til en eksponent for en god nordisk mindretalsmodel der er blevet bevilget
kroner til kontoret i flensborg til afholdelse af netop en konference om nationale mindretal i
kommer så ud over de godt tohundredetusind
og der er andre lande som er
man kan måske kalde det lidt uinteresserede
spørgsmålet om de penge det ville koste at lave et
det ville man nok kunne løse hvis viljen var der men
en mere grundlæggende og principiel modstand der er i ministerrådet
nordiske ambassadekompleks der er i berlin som som nordens vindue
skridt i forbindelse med budgettet for to tusind og seksten vi når ikke i mål men vi må jo tage
et for et og se hvor lang tid det så
tage inden vi har fået opbakning fra
færøernes deltagelse
dele arbejdet med færøerne og grønland
formandskabet og vi støtter
selvstyreområdernes ønske om en styrket rolle i nordisk råd og i nordisk ministerråd
så var herre martin
under formandskabet som led i
er den her mulighed og så vil der jo også være mulighed for at søge nogle af de projektmidler der er hvor der også kan være lidt længerevarende projekter som man også vil kunne søge fra kontoret i flensborg og og
hvad det er for et projekt man gerne vil
fungere som en slags bund under
beredskabsområdet det er nogle vigtige områder og det er jo områder som vi kan udvikle yderligere der hvor vi kan blive enige
ikke sådan at alle de initiativer som iværksættes i
andre internationale samarbejder der er projekter som
og så bliver de stoppet og sådan skal det
det der dog er kendetegnende er at det nordiske samarbejde samlet set er i en positiv udvikling
alle i retning af et tættere samarbejde og fælles udfordringer i den nordiske region gør simpelt hen samarbejdet tættere og her tænker jeg naturligvis særlig på ruslands handlinger og udtalelser i
er der ikke et formaliseret samarbejde inden for nordisk råds regi hvis jeg lige skal berøre det generelle samarbejde med nordisk
forsvars eller beredskabsområdet men der er opbygget en god tradition for at det siddende nordefco formandskab i år er det sverige på forsvarsområdet giver en mundtlig redegørelse om det nordiske
og det vil også ske her i næste uge
i reykjavik når man ser på
tvivl om at nordefco samarbejdet står som lidt af en regional rollemodel for andre lande i europa mange lande uden for norden bider for eksempel mærke i at vi kan samarbejde tæt på trods af
tilknytningsforhold til eu og nato og vi samarbejder på en pragmatisk og ubureaukratisk måde uden at vi har store og dyre overbygninger og
sikkerhedspolitiske udvikling i vores nærområde de fælles udfordringer har vist at de nordiske lande formår at rykke tættere sammen for at finde fælles løsninger og sende fælles politiske budskaber for eksempel i forhold til sikkerhedssituationen i nærområdet og
og de baltiske lande og som også
jo vigtigt at få sagt med det samme at danmarks sikkerhed
især et stigende antal udrejste ekstremister fra vestlige lande de såkaldte
udgjort en voksende udfordring og det gælder altså også for danmark konflikten i syrien og irak er i dag den væsentligste faktor i trusselsbilledet
hundrede og fem og tyve personer er eller har været udrejst fra danmark i danmark hjemmehørende personer der rejser til udlandet for for eksempel at tilslutte sig en terrororganisation og modtage militær træning eller deltage i kamphandlinger
som forsvarets efterretningstjenestes indsats er rettet imod
samtidig at ved indgreb i meddelelseshemmeligheden
indhentes en retskendelse oplysninger der indhentes som følge af den nye bestemmelse er desuden omfattet af den kontrol som tilsynet med efterretningstjenesterne allerede i dag udfører i forhold til også
de danske sikkerhedsbestemmelser og det er jo grundlæggende det
til nogle høje krav og som sikrer at der uanset hvor man egentlig får driftet sin infrastruktur
for andre lande og for industrispionage det er
vil det selvfølgelig kun glæde mig hvis vi kan få de spørgsmål
tidligere regering gjorde i forbindelse med med førstebehandlingen dengang at når vi skal til at udmønte bekendtgørelserne
i en god dialog med de partier som bakker op om lovforslaget her og samtidig også sige at
positivt indstillet på at se om vi kan lave en model for at vi evaluerer lovforslaget
med en rapport to tre år efter
følger op på om om vi netop også på sigt har den rette balance mellem det vi ønsker at opnå på samfundets vegne og de
for at kunne bruge de her informationer fra luftrummet til noget og de data der så kommer fra det danske radarbidrag sendes til det amerikanske kontrol og varslingscenter
det hensyn som forslagsstillerne her er optaget af har jeg stor sympati for men jeg mener faktisk
er overflødigt da jeg også
beslutning om hvordan vi når frem til
danmarks nye kampfly
vi ønsker og jeg ønsker en så åben proces som overhovedet muligt og det betyder også at det beslutningsgrundlag som
offentliggjort og at de ting
måtte være af enten
kommercielt fortrolig karakter eller
ministeriet sådan at folketingets partier vil have
for den beslutning der skal træffes og dermed også til grund for den indstilling som regeringen vil komme med til folketinget
enhedslisten vil justere beslutningsforslaget
så det passer nøjagtig med regeringens store åbenhed skal jeg jo
blande mig i men det der i hvert fald må betrygge enhedslisten er
kampfly som parti og siger til regeringen at man ønsker tid til at være imod
at vide at der bliver tid i beslutningsprocessen til at være imod
burde jo egentlig vække en eller anden form for glæde
kampfly der ønsker at der er god tid til at diskutere
så samtidig også være glade fordi der bliver god tid til at få den
fordi man så kender evalueringen af de forskellige
der var en frygt for at det ville blive lagt frem om formiddagen og så var beslutningen taget om eftermiddagen det
at man forestillede sig at der i hvert fald ville gå uger
en beslutning og det vil sådan set også være mit svar til enhedslisten de partier som skal træffe den her beslutning skal have lige præcis så lang tid som der skal til for at de er trygge
føle sig trygge ved at man har det vidensniveau
så ønsker vi at have et godt beslutningsgrundlag for så at kunne vælge hvilke fly
for offentligheden for alle partier naturligvis
og regeringen vil samtidig også lægge frem hvad vi mener der skal til
nødvendige kapacitet og nok så vigtigt hvordan man lige ser det finansieret så kommer der vel en politisk debat
skal have den kapacitet så skal der være en proces
gode overvejelser bag de prioriteringer
det er jo et legitimt politisk synspunkt men jeg synes
at anklage regeringen og forligskredspartierne for
man er imod en demokratisk og åben debat er forkert
en afløser og nu er vi så kommet ind i en proces
skal til at udmønte det politiske ønske nemlig at man vil finde en afløser
i en ordentlig proces hvor man så også har
at man køber
dog ærligt i stedet for at anklage regeringen for lukkethed når
fra folketingets talerstol er at vi vil lægge beslutningsgrundlaget frem så alle danskere der måtte ønske
bruge deres fritid på at sætte sig ind i alle detaljer om alle tre kandidaters
ikke blive overrasket
hvis der er danskere der siger at det at det her nok
så vi blandt andet for nylig hvor der var en ulykke i fredericia så man kan egentlig grundlæggende sige at for
at man ikke har gennemført besparelser
en hundrede og fem og tyve million kroner inden for beredskabets område
at centre ude i landet det
hvis man spurgte beredskabet
centrene ville de nok gerne være med til at
i gang med at bruge på at finde alternative måder
vi ikke skal lukke centre rundt i landet
folketingets partier til drøftelser om hvordan man kan løse den her udfordring inden for ganske
at man ikke har gennemført besparelsen endnu eller om man skulle prøve at finde en alternativ finansiering
at danskerne også mener
er en fordel at vi har beredskabscentre over hele landet så afstanden til at kunne rykke ud og hjælpe blandt andet de kommunale beredskaber
at mindske de konsekvenser der
besparelsesforslag på en hundrede og fem og tyve million kroner og jeg håber sådan set også
de kommende drøftelser
dermed også at mindske konsekvenserne
overbevist om at samtlige medarbejdere i beredskabsstyrelsen og i øvrigt danskerne vil sige
være store konsekvenserne vil helt konkret være og det var jo det jeg fik indblik i da jeg blev minister at man vil være nødt til at lukke centre rundt
i øvrigt flygtninge og andre problemstillinger jo taler for at vi skal have et statsligt beredskab der kan gå ind og hjælpe
de kommunale beredskaber politiet og andre
tilvejebringes der en lovhjemmel
de nye fælleskommunale beredskabsenheder
at skabe mere fleksible rammer for sammensætningen af beredskabskommissionerne i de fælleskommunale enheder på beredskabsområdet eksisterer der et gensidigt samarbejde i de grænsenære områder og der er et ønske om at
af landegrænsen derfor indeholder lovforslaget bestemmelser om at beredskabsstyrelsen og det kommunale redningsberedskab kan indgå aftaler med henholdsvis nationale og lokale udenlandske redningstjenester
ansvarlig minister udtrykke min store glæde over opbakningen fra alle partier til stede her i salen i dag og ser frem til en god udvalgsbehandling der blev rejst et par enkelte spørgsmål
som jeg vil se venligt på
være en løsning det afhænger jo også lidt af hvad vurderingen er
den vej rundt men det indgår jeg gerne i
en dialog omkring enhedslisten havde havde et forslag
og rejste spørgsmålet om hvorvidt det skal være
det er en meget lille ulykke der kan være gået ild i
en skraldespand og hvis man så beslutter at det per automatik skal være det statslige beredskab der skal rykke ud fordi
er det ikke en optimal udnyttelse af ressourcer
tæt samarbejde er der et stort behov for enten hurtig udrykning eller eller mere udrykning
er det statslige beredskab naturligvis
de kommunale beredskaber hvor man af sig selv retter henvendelse
hjælper hinanden men i sådan en situation
stort terrorangreb og lad os håbe
der jo være behov for at rekvirere fra fra mange steder
karakter ikke ikke hænger fint sammen hertil kommer at der for mig at se ikke er
behov for regulering på området
forstå at formålet
sikre at hjemmeværnet kan
skulle være at mange frivillige i hjemmeværnet
fra fra hjemmeværnets
der er sket i to tusind og femten
lige er kommet med deres årlige
dele af samfundet altså både
flygtninge og migrationsituation
bud på at tingene konstant er i udvikling
levere den relevante støtte til forsvaret og samfundet i øvrigt som
altså er en frivillig militær beredskabsorganisation vi har med at gøre
dem kan jeg jo også komme ind på
inden for fire områder det er inden for det strategiske det militære det økonomiske
men som jeg har givet udtryk for
regeringen tilrettelægge en proces om valget af de nye kampfly med størst mulig åbenhed så der skal nok blive rig mulighed for at debattere
grundlag jeg er så sikker på at
oplyst fru eva flyvholm om som er kommercielt eller militært fortrolige og dem vil folketinget få adgang til i fortrolighed så folketinget vil naturligvis få adgang til alle informationer
af informationerne som ikke vil blive offentliggjort men jeg tror det vil overraske
og så stopper den skøre debat trods alt fordi
indsigt i beslutningsgrundlaget og vi kan tage en reel debat
det er for en indstilling regeringen har og hvordan vi er nået frem
egentlig samtidig mener at vi slet ikke skal have noget kampfly
altså godt blive en smule forvirret for
sikre vores luftrum
at det bliver flyene også vægtet på og derfor vil det jo også fremgå af
også kunne blive grundlag for en god debat og
som jeg tror kun vil blive bedre af at den bygger på
startede under den tidligere regering med at
fandt ud af hvilke flyproducenter der ønskede at være en del af konkurrencen og så har man
så skal regeringen komme med en anbefaling og den bliver så drøftet med forligskredsen og der bliver en offentlig debat sådan er processen
en forkert proces og det dækker jo grundlæggende over at enhedslisten er imod kampfly
at mistænkeliggøre både regeringen og resten af partierne i forligskredsen
arbejdsgruppen konkluderede at der ikke er et sikkerhedsmæssigt behov for at sikre at bygningens ventilationsanlæg kan slukkes decentralt transport og bygningsministeren mener således ikke
at der på det foreliggende grundlag er grundlag for at indføre krav i bygningsreglementet om at ventilationsanlæg skal kunne slukkes
jeg skal sådan set henholde mig til
det synes jeg er væsentligt lige at holde fast i hvad er hovedbudskabet
søg mere information for at høre hvad
ofte afhængigt af hvad det er for en ulykke
det kan man ikke svare generelt på for det afhænger selvfølgelig af hvad
opmærksom på at hvis det endelig handler om at det er stærkt sundhedsskadelig luft eller forurening
bare at slukke for ventilationen så skal man sådan set
ved egen hjælp er måske også en væsentlig pointe i den her debat det handler om at når beredskabet
også omkostninger op imod hvad det egentlig er for en ekstra sikkerhed der opnås i forbindelse med den udgift der måtte være
synes jeg sådan set vi alle sammen skal skal forholde os til det er jo ikke sådan at fordi man bor til leje i en bygning har man ikke mulighed for at tage en dialog med sin
hvad man skal gøre i den pågældende ejendom hvis der er noget man er meget utryg ved der kan være en vicevært man kan lave en aftale med i stedet for kan jeg forstå at enhver tænkelig og tænkt situation skal løses ved lovindgreb og
almennyttigt boligbyggeri meget dyrere end
en dialog med den forening man bor i om det er noget man skal håndtere om det er noget man vil finde en løsning på
skal løses ved lovgivning
fra myndighedernes side som jo vil betyde at man så pludselig vil få store udgifter i de almene
herre troels ravn samtidig vil
synspunkt om at det skal staten betale for at man får ændret ude i hver eneste boligforening
løbende styrkelse af flyets operative kapabilitet som det også kendes fra de nuværende f seksten fly udviklingen af kampflyet står således ikke stille hvis det skal
derfor er det også centralt at danmark vælger et fremtidssikret kampfly jeg gør mig ingen illusioner i forhold til at der har været og fortsat er udfordringer for joint strike
udfordringerne kommer frem i lyset at man tager
resultatet af den kontrol gengives
udviklingsfasen i to tusind og atten
mener med det ja så er det
jeg mener men jeg synes det er lige så vigtigt
at der jo
og det har der i øvrigt også været af f seksten det f seksten fly
det har været et problem generelt set det er jo ikke det samme som at der
ville kunne findes eksempler derude hvor
sin arbejdsgiver og arbejdsgiveren har sagt at
måske betyde at arbejdsgivere fremover ville være lidt bekymrede ved at ansætte en hjemmeværnsfrivillig fordi man vil vide
en mere pligtmæssig karakter som det ville medføre
foregår i en god dialog
arbejdsgiver det tror jeg er til gavn for den enkelte frivillige og det tror jeg sådan set også er til gavn
at hjemmeværnet ikke har et generelt problem med at deres frivillige kan finde tid til
være frivillige og jeg er så personligt nogle gange lidt imponeret over at man både kan have et arbejde en familie og så lægge det der antal timer frivilligt ved siden af
dimensionering altså hvor mange fly samt finansiering regeringen præsenterede således
den forbindelse også en finansieringsplan
er yderligere effektiviseringer og ejendomssalg
forsvarets materielplan frem til to tusind og seks og tyve samlet set udgør råderummet cirka tretten
seks og tyve udgør cirka en og halvtreds milliard
planlagt brug af opsparingen idet det er forudsat at bevillingsniveauet fra den nuværende
med henblik på
planlagt midler for cirka otte og tredive milliard kroner
frem til to tusind og seks og tyve
det nuværende aktivitetsniveau og de planlagte midler på materielplanen til opretholdelsen af forsvarets operative kapaciteter altså bortset fra nye kampfly
et samlet råderum på cirka tretten
tyve anskaffelsen af nye kampfly sker således ikke på bekostning
midler under materielplanen frem til to tusind og seks og tyve opretholder i al væsentlighed de øvrige operative kapaciteter
der svarer til det vi kender i dag det skal blandt andet ses i sammenhæng med at der allerede er igangsat væsentlige materielanskaffelser
med andre offentlige institutioner løbende for at sikre at vi altså får mest muligt forsvar for pengene som led i den nuværende forsvarsaftale er der allerede gennemført budgetanalyser af hjemmeværnet
skal naturligvis på linje med andre offentlige institutioner fortsat løbende effektivisere for at sikre at vi får mest muligt forsvar
yderligere budgetanalyser det er forventningen at der med afsæt i den nuværende forsvarsaftale igangsættes nye budgetanalyser og at der på dette grundlag vil kunne indgå
i to tusind og sytten altså næste år med et forslag der gør det muligt samtidig med at det ikke går ud over forsvarets operative kapaciteter det har jeg så lidt tid til
sytten hvor der skal forhandles så et nyt forsvarsforlig kan være på plads i to tusind og atten
jeg tror at det var både fem og ti og femten år frem
det afhænger jo både af regeringens
det afhænger da af den sikkerhedspolitiske situation for lige så vel som skiftende regeringer og folketing har valgt at skære på andelen af økonomien man bruger på forsvaret
så ville det da være et logisk ræsonnement at man også tager stilling til hvis trusselsniveauet stiger at man er parat til at tilføre midler herefter men i forhold til kampfly har regeringen jo lagt
på at det kan håndteres inden for den nuværende kendte
at genanskaffe kampfly når nu f seksten flyene ikke kan
at pengene var fundet til indkøb af nye kampfly
man kan ikke gemme tyve milliard kroner nogen steder uden at folketinget har mulighed for at få indblik
i en periode selvfølgelig afhængigt af beløbets størrelse