syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
det problem som regeringen prøver at undgå vil vi ikke nærmere se at man tilskynder folk til at lave individuelle batteriløsninger fordi man så helt stiger af nettet
laver sine egne individuelle løsninger som er dyrere end hvis vi laver dem sammen
eu retlige grunde også kommer til at omhandle dem der allerede har investeret i virksomhederne og så må jeg også sige at jeg rent personligt er meget meget ked af den konsekvens det får for lejerne i den almene boligsektor ikke mindst fordi jeg selv
for at sikre at lejerne i den almene boligsektor blev ligestillet med parcelhusejerne i forhold til at kunne lave solcelleanlæg
desværre også sætte en effektiv stopper for derfor
på en anden måde det der er problemet lige nu
de ikke længere skal have støtte det burde jo være det morten olsen i gamle dage ville kalde et luksusproblem på landsholdet men nu er det så blevet et problem fordi vi har et afgiftssystem som gør
bæredygtig udvikling med solceller og ikke
men skal vi ikke også være enige om at vi
tænkt os at se passivt til at vi har afgifter som i virkeligheden undergraver vores udvikling på det her område frem til 2030
carsten bach vil jo også vide fordi vi har siddet til energiforligskredsmøderne sammen at min anke imod det her i virkeligheden har været at
en diskussion om hvordan vi sikrer en bæredygtig fremadrettet udvikling og jo den kommer jo blandt andet til at omhandle elafgiften det går jeg ud fra også er en del af regeringens overvejelser og derfor tror jeg
set at vi kommer længere i systemet nu hvis vi kunne tage den reelle diskussion i stedet for nu at lave et hovsaindgreb som får tilbagevirkende kraft
at vi billigere får en større udbygning med solceller jeg vil gerne diskutere med
fordi man ikke har lavet tilskuds og afgiftsanalysen færdig
i en diskussion hvor man så at sige kun har den ene halvdel med nemlig den der skal forringe mulighederne for udbygning af vedvarende energi og ikke den del der i virkeligheden handler om hvordan vi understøtter
igen der hvor vi kommer tilbage til morten olsens luksusproblem fordi solcellerne
kan klare sig uden støtte så kan man heller ikke slukke for udbygningen ved at skære ned på støtten
om det juridisk er tilbagevirkende kraft i den forstand
bare sige at konsekvensen ude i virkeligheden er at nogle købte et anlæg
var der en bedre beregning en højere tilbagebetalingstid en bedre økonomi i systemet
kan betyde at vi står med et finansieringsproblem
skal vi jo begynde at diskutere afgifterne
lille ændring som det her trods alt er og genere de mennesker som det vil ramme
er problemet jo at selv om vi gør det her selv om man stemte for regeringens
så ville vi stadig væk få en større udbygning af sol end vi havde forudsat
jo det der er den reelle udfordring som vi bliver nødt til at håndtere mere bæredygtigt end ved at lave et
til noget hvis man er lejer i den almene boligsektor eller hvis man er superbrugsen eller dansk supermarked
et indkøbscenter som har investeret i de her solceller
forringet deres investering også selv om den blev foretaget dengang reglerne
der kommer flere solceller op andre steder i danmark
respekt for de mennesker som har investeret i jeg kritiserer ikke i den her omgang regeringen for at der kommer for få solceller jeg kritiserer regeringen for at planen for hvordan vi sikrer udbygningen af solceller
er ikkeeksisterende og i virkeligheden mere er drevet af at man ikke tager beslutninger
har investeret i i solcelleanlæg med troen på at de kunne regne med deres
kommer her bagefter og siger at nu laver vi om på reglerne det kan jo blive dyrt for nogle af lejerne i vores almene
det her med at man jo desværre også
ikke sikker på regeringen decideret ønsker men det er bare konsekvensen
ramt af det her hvis man er erhvervsdrivende og har investeret for et halvt år siden kan venstres ordfører ikke kommentere
har tænkt sig ikke at gøre noget ved elafgifter og alle mulige andre ting frem til to tusind og tredive og så vil det her problem jo alt andet lige
bare fordi det er forskellen på regeringens indgreb og hvis man ikke gør noget frem til to tusind og tredive og der er det bare jeg siger at det jo så også
ingenting gør ved afgiftsstrukturerne
det forhåbentlig er lidt urealistisk at vi stadig har det samme afgiftssystem i to tusind og tredive
bare få ordføreren til at sige til mig om
man generelt skal gribe ind hvis man ser overskridelser i den her størrelsesorden for ganske som min kollega
jeg da gerne høre om der er
hvis man gerne vil hen et sted hvor vi lader teknologierne konkurrere mere imod hinanden
kommer til at klare sig relativt godt
vil være foreneligt med at der skal skæres ned på solcellerne nå jeg vil høre om
forsvare at lejerne bliver ramt end at de private som i den her lovgivning jo bliver sikret frem til to tusind og to og tredive
ved elafgiften fra nu af og frem til to tusind
formodentligt
ministeren til at sige at det vi jo i virkeligheden skal have kigget på er noget andet end det her
om man har tænkt sig at lave om på de afgifter som lige nu giver en uhensigtsmæssighed og som måske tilskynder til at folk laver deres egne batterier
punkt to om ministeren ikke kunne sige noget til de mange solcelleejere derude som siger
almene boliger nu har jeg selv været meget aktiv i den og det er jo altså virkelig kedeligt at det både under den
den nuværende regering har taget ekstremt lang tid
få almene boliger og lejerne af de almene boliger til at få noget der ligner den samme stilling som private parcelhusejere
så at sige i mål så bliver
den ordning som hedder virtuel nettoafregning jo
elleve med
en af vores kritikker i forhold til nedsættelsen af den her afgift var jo at
afgift som meget målrettet hjælper nogle af de allerrigeste familier
skatteministeren så på daværende tidspunkt skulle forsvare det her
det er en anelse underligt hvis skatteministeren ikke revurderer det når der er økonomer endda nogle af de fremmeste økonomer som siger at det her måske i virkeligheden kan have nogle lidt
for produktiviteten i danmark så kan ministeren ikke
lave den overdragelse der ville være bedst for virksomheden grunden til at jeg synes at det her er lidt interessant er jo som jeg siger
politisk mener noget andet i socialdemokratiet nemlig at vi har brug for at fokusere på
lidt tankevækkende at økonomerne siger at det
dårlig måde at hjælpe virksomhederne på fordi man risikerer at
nødvendigt af hensyn til de arbejdspladser
jo bare at det er lidt underligt når det så er det vismændene siger
en ting er at sige at det som vismændene foreslår ønsker man ikke af andre grunde men man
at grunden til man vil have det her
det er det bedste rent økonomisk for arbejdspladserne og for virksomhederne så siger vismændene at det er det ikke
lidt en anden måde at afvise recepten om jeg så må sige end hvis det bare er fordi man er politisk uenig
danske hænder ved at lette deres overgang til for eksempel erhvervsdrivende fonde så vi er meget enige
at bevare arbejdspladserne og vi synes også at der skal være en balance det der har været lidt påfaldende her
at regeringen og skatteministerens argumenter for hvorfor det var nødvendigt at give en skattelempelse til nogle af de her relativt rige familier i danmark
som både økonomerne og alle
måske bare stå ved at det er fordi man har lyst til at begunstige de virksomheder på bekostning
lavere skatter men der er ikke rigtig nogen ude i virkelighedens verden
synes at det er det mest presserende problem
i forbindelse med vores klimaarbejde og i forbindelse med parisaftalen det er ekstremt vigtigt at man om man så må sige får vendt hver en sten og får diskuteret parisaftalens implikationer
for et grundlag der ligger når man træffer politiske aftaler så det synes jeg
vi lægger frem som beslutningsgrundlaget må være at man forholder sig til
gode intentioner der er rigtig mange målsætninger men finansministeriet dem der sidder på pengekassen er nødt til at forholde sig til
set allerede er besluttet og ikke bare hvad vi godt kunne tænke os at der blev besluttet når det så er sagt
opgave som politiske beslutningstagere at kræve noget mere herre søren egge
og finansministeren var også åben for det kan man lave en
mekanisme hvor man har det udgangspunkt finansministeriet har men hvor man også tager
som vi gerne vil have eller måske også nogle gange
der skal man da spørge sig selv om det at vi lever op til en aftale vi har tænkt os at kæmpe alt hvad vi kan for at leve op til fjerner ræsonnementet og fornuften i den aftale vi har lavet
regner på det besluttede altså nps scenariet men også lægger
på almindeligt dansk at sorte investeringer er blevet mere usikre og grønne investeringer er blevet bedre investeringer over de sidste par år og det er jo baggrunden for at når man så ser hvad
så vil det scenarie som egentlig er udtryk for hvad der allerede er besluttet
tættere på det vi gerne vil når man kigger på hvad det
investorerne derude er begyndt at omstille og tænke i at investeringerne går i den grønne retning og derfor er
større risiko ved at investere i fossil energi end der har været for ti og tyve år siden det er selvfølgelig en vigtig
detalje om man vil det nogen detalje men det er en vigtig korrektion
set regner ind fordi de i de mellemfristede vurderinger ser på hvad om man så må sige markedet forventer og der er det og det er glædeligt
og mere klart at investeringer i fossil energi bliver en mindre og mindre sikker investering derfor skal det selvfølgelig afspejle sig i den usikkerhedsvurdering som investorer og finansministeriet
som politikere vurderer det med
vi støtter ikke op om beslutningsforslaget men
hvis der kan diskuteres og landes en beretning i udvalget som siger at man
at fremlægge nogle bud på hvad der sker hvis det går anderledes end det der er besluttet allerede eller det
mest sandsynligt så ser vi gerne på om om man kan tage det ind også at flytte vurderingen
vi begynder at basere os på ting vi håber og ikke ting der er besluttet
vi ikke med på jeg har lovet
sfs ordfører og sige at de i lighed med
vi også får den alternative vurdering jeg synes det er klogt at tage både worst case og best case scenarios
i alle diskussioner og selvfølgelig er det også klogt når man diskuterer investeringer hvad enten det er i grøn eller i
tilgængelige for de internationale
skal man selvfølgelig også spørge regeringen hvad betyder det
finansministeriet også forholde sig til at vi har internationale aftaler som trækker i en anden retning og som vi i øvrigt både som regering og som folketingsflertal har sagt at vi arbejder for så det vil være klogt og det har vi
tak at man ikke også kan give dem til skattelettelser jeg forstår godt at dansk folkeparti nu har tænkt sig at starte med at forhandle med regeringen men når der nu er et flertal for det her
ikke fører til at man dækker det demografiske træk kommer dansk folkeparti så tilbage i folketingssalen
at har
som også griber rigtig rigtig meget ind
vi også brug for at gøre noget nogle gange
at klimatilpasningsprojekter
aftale at det kunne finansieres over vandtaksterne det er så den aftale som den nuværende regering har suspenderet
overjordiske løsninger om man så må sige på den måde
finansieres over vandtaksterne mens de billigere løsninger som nogle gange kan være nok kræver at man hiver penge op af kommunekassen det er uheldigt hvis de så kommer i konkurrence
i øvrigt sammen med sf for ikke så længe siden
tilbage til løsningen med de hundrede procent i finansiering som også enhedslisten i det her forslag sigter til og på den baggrund
har regeringen jo afvist at ændre reglerne men ministeren kommer dog med en imødekommelse her i dag
man skal gøre i lyset af den evaluering der har været og som i virkeligheden viser at man har sparet rigtig mange penge ved ikke at skulle have den samme
billigere end hvis man skulle have lavet de projekter man har lavet som underjordiske anlæg det er alligevel også en slat penge som vi som samfund kan spare og derfor er jeg glad for at ministeren
lighed med i øvrigt kls miljøudvalgsformand som også er venstremand åbner for at det her bør ændres
med de positive tilkendegivelser vil gå ind i udvalgsarbejdet og forsøge på sammen med enhedslisten og andre gode partier
de billigere løsninger men også at der rent faktisk skete noget på det her område så folk undgår at få vand i kælderen og så
og jeg vil slet ikke afvise at man kan finde nye måder
at når man har muligheden for at opkræve pengene
vandsektorlovgivningen skal vi selvfølgelig også have hånd i hanke med at de penge der bliver opkrævet hos forbrugerne også er udtryk for de reelle omkostninger som
udnyttelse af det og at vi på den måde kan holde prisen nede for det er jeg helt enig med ministeren i
at ministeren ikke i dag kan sige hvad målet bliver
i forhold til at sikre at det så rent faktisk
offentlighed spørger har ministeren så også tænkt sig at opstille et mål eller har ministeren tænkt sig at det skal erhvervslivet og eksportinteresserne derude selv gætte kommer der et mål ud over det eu har eller vil ministeren overlade det til eu
til grundbeløbet at jeg tror at der er rigtig mange fjernvarmeforbrugere derude som har tabt tålmodigheden og det kan jeg godt forstå vi taler om potentielle stigninger på varmeregningen på mellem to
jeg er sådan en lille smule vedholdende i forhold til at
få ministeren til at sige hvor længe
så skyldes det jo at ministeren før han blev minister altså tilbage i to tusind og fjorten og femten som energiordfører sagde vi har travlt med at få en afklaring omkring grundbeløbets bortfald han sagde også
to tusind og seksten altså for halvandet folketingsår siden da han blev konfronteret med en højere regning
så kan vi ikke få en afklaring på hvor længe ministeren egentlig mener at man kan vente derude hvor man ser ind i højere fjernvarmepriser
en stigning i varmeprisen på mellem to tusind og titusind kroner om året de synes heller ikke at vi
bøvlet at være regering og det er bøvlet at være minister når der er et problem som man skal
der er det bare jeg siger hvor længe
på den løsning vi ved ikke endnu hvad den er men vi kan vel godt fortælle
hvor længe kan man overhovedet vente med at lave en løsning for noget som sker lige om lidt
godt støtte at man giver den her håndsrækning til forskellige områder men det er vigtigt for mig
jo ikke det samme som at vi støtter den finansiering som man har fundet
og bedre fradrag for eksempelvis investeringerne i forskning og udvikling det handler jo om målrettet at sikre at vi øger produktiviteten og at vi i øvrigt skaber flere arbejdspladser herhjemme men
godt støtte de enkelte initiativer uden dog dermed at sige at vi støtter den retning som
forlængelse af regeringens klimapolitiske redegørelse fra december har vi bredt i folketinget med deltagelse af alle partier ønsket en
kunne komme her og redegøre for de fremtidige klimapolitiske initiativer
ministeren på området for besvarelsen af forespørgslen
med vores handlinger har gjort det umuligt
vi har rigtig mange arbejdspladser og mange af dem ligger i disse tider hvor vi diskuterer danmark i balance faktisk i nogle af de områder af danmark hvor vi har rigtig meget brug
jo også arbejdspladser som ikke kun er til folk med en lang uddannelse men også til faglærte og ufaglærte 3fere
de skåltaler om hvad vi kan gøre på det klima og energipolitiske område også bliver omsat til handling
jeg ved at statsministeren ved
ungdommens folkemøde sagde til de unge håbefulde mennesker at det var deres generation der skulle løse klimaudfordringen
nødt til at sige til statsministeren at det nok i virkeligheden
videre til dem der kommer efter os grunden til at vi også har lidt travlt er jo
været kritiske over for at regeringen på en række områder desværre har trukket os i den forkerte retning med nedskæringerne på energiforskningsmidlerne på eudp
forsøget på at aflyse vindmølleparker og så videre og så videre
mig også at en række danske virksomheder så sent som her i december sagde at vi risikerede at tabe grøn konkurrencekraft og det synes jeg at regeringen skal tage
i år har vi jo chancen
ud fra også bliver tilfældet sagt at der kommer et udspil til energiforlig
gribe den chance for at få det tilbage på sporet ikke bare for at lave en ambitiøs men også en bred aftale jeg noterer mig at
ministeren siger at vi forfølger et ambitiøst eu spor
vi skal have diskuteret om ikke vi kan være endnu mere ambitiøse i forhold til at melde os ind i klubben af lande som som presser på for at
fordi det er godt for danske arbejdspladser
vi sammen skal presse på for jo mere transporten løfter på eu plan jo færre indsatser er vi nødt til at gøre på andre og måske dyrere områder så det ville være oplagt
nødt til at sige at når ministeren siger
tre meget ambitiøse mål nemlig henholdsvis ve målet på halvtreds
eu mål som jeg er enig i er et højt mål
ikke et vi selv har valgt kuludfasningen i
og tredive var jo et mål som den tidligere regering havde og som den nuværende regering
slettede for så at indføre igen fordi det kommer til at ske af sig selv pointen med det er
at det måske ikke helt er nok til at drive politikken de halvtreds pcts vedvarende energi i
og tredive er et godt udgangspunkt men jeg håber at man
at man vil tage klimarådet og andre aktørers opfordringer til at hæve det mål alvorligt så vil min opfordring fra
side være at når vi indgår et bredt energiforlig skal
forskningen det er ikke bare et spørgsmål om puljens størrelse det er også et spørgsmål om om man kan regne med at den kommer år efter år altså en strategisk satsning i forhold til forskningen i udviklingen af blandt andet
alternativet enhedslisten radikale venstre og sf læse et forslag til vedtagelse
både fordi parisaftalen forpligter
hvor hurtigt vi kan udfase fossildrevne biler og der må man sige at uanset om det er det vi diskuterer eller om det er
regulering hvor man kan sige at det mest reaktionære land har vetoret for vi kan kun lave noget hvis
det også klart at hvis man skal lave noget som ikke er hele eu så er der nødt til at være en tilpas stor mængde
det også er vigtigt at holde fast i at den primære indflydelse internationalt går via eu
at parisaftalen får vi jo ikke leveret på med de nuværende indmeldte forpligtelser det er jo også derfor at der heldigvis er en ambitionsmekanisme og vi skal da presse på for at sikre at vi løbende skruer op for ambitionerne så vi kan nå
svar som jeg gav før gælder i virkeligheden for det her med om vi vil kigge ud over eu vi har gjort det nogle gange hvor det har været nødvendigt at lave alliancer det har så også tit været med eu og nogle særlig udsatte områder det kunne være nogle østater eller et
meningsfuldt at indføre det og der oplever vi jo desværre ofte at det støder på grund fordi intentionerne måske ikke helt når så langt som løfterne i første omgang sagde
sig til i i dagspressen
synes åbenlyst ud fra hvad klimarådet har sagt
om man kommer i gang med elektrificeringen i to tusind og tyve eller om vi faktisk i to tusind og atten kommer i gang med at få elektriciteten brugt i varmepumper
vurdering af om det er ambitiøst nok vil afhænge af
elektrificering i forhold til energieffektivitet i forhold til forskning i lagringsteknologier og så videre
ve målet men det samlede billede det synes jeg egentlig er en imødekommelse forud for en forhandling hvor vi forhåbentlig kan nå hinanden bredt forudsat at vi hæver ambitionen fra den nuværende og så er vi ellers åbne
bekræfte og gentage mange gange
at holde den førerposition vi har
er enig i at vi måske lige skal
henholdsvis har opfordret regeringen til at
at sætte vores grønne førerposition over styr så
i den diskussion vi får om energiforliget og jeg er meget enig i håbet
måske lige give ambitionerne et nøk opad i forhold til hvad regeringen indtil
tak og jeg beklager
vi risikerer at sætte førerpositionen over styr og vi risikerer i øvrigt også at efterlade en for stor opgave til kommende år men den må vi så tage videre i
målepunkter op end kun et ve mål altså for eksempel en en målsætning om elektrificering fortrængning af fossile kilder en målsætning om
at den kommende havvindmøllepark hvis der skal være sådan
er nogle områder hvor det haster meget med en afklaring for at kunne komme videre med de næste skridt og
af det tempo vi hidtil har udbygget med
og det er selvfølgelig det største problem altså at vi bremser op på vores omstilling til
en model som ikke giver mest
i forhandlingen forud
konkurrence mellem eksempelvis sol og vind og vi er ikke imod
vores forudsætning for den slags er
vi vil gerne have at man bruger den her model men vi har svært ved
at regeringen vælger en model som koster mere og giver mindre vedvarende energi end man ellers kunne
sikkert godt høre regeringen sige jamen det er jo bare noget oppositionen siger fordi de skal finde et eller andet at være utilfredse med men sandheden er jo
desværre en lidt større regning for statskassen end
grøn omstilling for klimaet og det er et dårligt bytte synes vi derudover var der også i
at opsætte vedvarende energi og der har man jo desværre pillet ved nogle af de gulerødder der var tidligere men regeringen har ikke svaret på
at det her udover
bremse
have været og at det svækker det lokale engagement og guleroden til at deltage i den grønne omstilling på den baggrund
vi vil gå ind i udvalgsbehandlingen for at se om der er noget vi kan forbedre
enhver mulighed for at gøre det her bedre men når vi ikke var med i aftalen
i øvrigt gør det på en måde som vores nabolande ikke benytter sig af og det betyder også at vi i konkurrencen om eksempelvis forsøgsmøller og andre ting
problemet i den her aftale og det der nu bliver til lovgivning er jo i virkeligheden at man har overhørt de signaler
det har regeringen så gjort fordi man har haft en ideologisk dagsorden
et bestemt udgangspunkt som åbenbart var vigtigere men man har jo også sagt at man gerne ville teste den her model og der er det da helt åbenlyst rigtigt som herre søren egge rasmussen påpeger at når man så vurderer
inddrage branchen så det vil jeg klart opfordre til at man gør i lighed med det jeg hører
set har betalt mere for det
ærgerligt hvis sikkerheden er for at man faktisk betaler for meget
set fra et synspunkt hvor man prøver på at passe
den samlede regning det vil sige regningen til skatteborgerne bliver større med den her model end den havde behøvet at være og i den situation er det jo heller ikke et hensyn til skatteborgerne det er
set kun et hensyn til at man kan gætte hvor stor regningen bliver men det er jo lidt ærgerligt hvis man bytter det for at man så ved at man betaler mere end man havde burdet
ret mange i det højtærede ting som havde tænkt sig at vi ingenting skulle gøre
i folketinget der vil lave den her aftale
jo bedre end hvis flertallet i folketinget ville have nul udbygning men jeg synes da
man da krav på ikke kun
at regeringen har tænkt sig at bruge en milliard kr men
en halvering af det tempo vi hidtil har haft
flot når herre thomas danielsen siger
men hvis det man hidtil har gjort har været mere effektivt så har vi jo ret til synes jeg
fået mere vedvarende energi for færre penge
set den diskussion vi har haft og herre thomas danielsen har jo selv været med i snakken og ved at vi lagde meget arm om det
mere vigtigt end at sikre at regningen blev så
som muligt og at vi fik mest muligt vedvarende energi for pengene det er jo den konflikt vi har haft og vi har ikke haft nogen
bordet og få lavet en aftale men regeringen havde et udspil som man ikke ønskede at ændre på på de helt afgørende forudsætninger som herre thomas danielsen kalder teknikaliteter men som jo er det industrien faktisk
af en hidtil gældende ordning så er det jo meget logisk at regeringen
hidtil gældende ordning og der siger vi lad os da forhandle om det og vi siger til regeringen det er okay hvis i ikke synes at vi skal bruge flere penge end det her men vi kunne have fået mere grøn omstilling for færre penge det var det vi
at lokke regeringen med og der syntes regeringen åbenbart det var vigtigere at holde fast
ideologisk ønske om hvordan udbudsmodellen skulle strikkes sammen end at sikre at vi rent faktisk fik mest mulig grøn omstilling for pengene
baggrunden for at vi ikke var med i den aftale selv om vi selvfølgelig støtter
det man gerne vil have en konflikt om altså fred være med det
rode med vi synes og det står jeg ved at det her som regeringen har foreslået selvfølgelig er bedre end ingenting men vi vil da have lov til at påpege
fået mere grøn energi for færre penge
synes vi at det er lidt ærgerligt at man har valgt den model og vi synes i øvrigt ikke at man skal falde på halen og bifalde at regeringen nu bremser op
udbud vi vil også godt have konkurrence mellem teknologierne det var slet ikke det der var problemet med den diskussion vi havde nu kan jeg så forstå at vi også er imod teknologineutralitet
at sige til regeringen nøj nu gør i også alt det rigtige for den grønne omstilling vi kunne hvis vi havde båret os klogere ad have fået mere grøn omstilling for færre penge
så siger jeg hvad der er fuldstændig soleklart
jo den hvad kan man sige nuance som venstre er nødt til at kunne håndtere hvis vi skal videre i den her debat
det er isoleret set en god idé at nedsætte afgiften
opvarmning og det skyldes at vi har brug for at få brugt
vores grønne strøm nogle af de steder hvor vi i dag
sort energi eller andre brændsler det kunne være i varmesektoren derfor
set også positivt indstillet over for en målrettet nedsættelse af en afgift som står i vejen for den grønne omstilling det var også baggrunden for
gik med i en aftale om
at den får virkning hurtigere
står vi selvfølgelig stadig bag
desværre også kun er en del af løsningen fordi
springer jublende op og investerer i en varmepumpe der holder i tyve år fordi der er lav afgift i to år derfor har vi
kommende energiforlig eller hvor forhandlingerne nu skal finde sted om at få sikret en permanent
afgiftsnedsættelse på det her område sådan
vi faktisk sikrer at vi bruger den grønne strøm i vores
med de bemærkninger at vi ikke er
op om den her målrettede nedsættelse af afgiften fordi det faktisk også er et led i den grønne omstilling og et skridt
dog lidt mindre afgiftslettelse i det her og det er jo også rigtigt men jeg tror også skatteministeren vil give mig ret
det i fremtiden kan betale sig og
er en god forretning så kan skatteministeren ikke sige noget om hvor stor den lettelse skal være permanent så vi ligesom får knækket kurven og
elregning som mit lys og mit køleskab og
har registreret den som et varmeapparat jeg var selvfølgelig på jagt efter om skatteministeren lægger op til
ligger i den her aftale men hvis vi skal tage det enten skriftligt eller eller senere
nogen hemmelighed at der har man også en anden beskatning af gevinster ved eksempelvis ejendomme og det er nogle af de ting som jeg ikke hører ministeren lægge op til at vi skal lave om på herhjemme for
gevinst man måske også efterlader sig
fra de ejendomme som man har været heldig at købe på det rigtige tidspunkt nå
handler det primært om at det koster noget på velfærden det hører jeg egentlig også ministeren anerkende
ellers mangler de et andet sted og så handler det om at det jo øger uligheden
isoleret set bidrager til at øge uligheden hvis man sætter den her
ministerens folketingskollega herre joakim b olsen og andre har gjort sig til talsmænd for at det ligesom skulle komme særlig
at høre om skatteministeren egentlig mener
er argumentet at det i virkeligheden vender socialt rigtigt og at det er de laveste indkomster der får mest ud af
at der er relativt stor forskel på hvad man efterlader
er de ti procent mest velhavende dem der efterlader
over fem million kr og cirka halvdelen er under den bundgrænse på knap trehundredetusind
vi har talt om tidligere så der er en klar kan man sige tendens til at der er nogle bestemte grupper som
at det skulle være for kassedamens skyld at man skulle gøre noget ved det her er det i virkeligheden det primære argument for regeringen nemlig at det kommer de lavestlønnede
men at det i virkeligheden handlede om at hjælpe dem som ville have størst glæde af som ministeren sagde i forhold til de lavtlønnede at
meget store formuer ville ministeren så bakke op om at
til gengæld hentede de penge ved at beskatte hårdere i
i regeringens forslag til energiforlig eller mener ministeren ligesom vindmølleindustrien at det er uambitiøst og stiller den danske vindmøllebranche dårligere i konkurrencen om jobs vækst og investeringer
det er regeringen vælger at planlægge mindre end halvdelen per år end det vi planlagde i det sidste energiforlig i forhold til etablering af
at andre lande har meldt ud hvor meget der skal opsættes holland eksempelvis har meget ambitiøse planer om tusind
og den danske vindmølleindustri siger simpelt hen at hvis man ikke kan få et klart svar fra regeringen om
men man kan få et klart svar i holland
at investeringerne rykker mod de områder hvor man er sikker på at der bliver satset på det
nogen sinde er foreslået men lad os holde fast i at industrien skal kunne investere
noget senere det det regeringen så siger hvis det udvikler sig og det er derfor man ikke
så forbeholder man sig jo også retten til at sige at
kommer mere havvind
vel det der er industriens bekymring
forbeholder sig retten til at blive klogere og så sige at de roligt kan
siger den konservative erhvervsminister egentlig kommer der mere havvind kommer der så meget som industrien ønsker
grøn førerposition klimaforspring eksport og jobs
helt et svar på spørgsmålet men det var i hvert fald en oplistning af noget det ministeren godt kan lide i udspillet det som jeg har fat i i dag er jo noget af det der mangler
niveauet for energieffektivitet altså hvor ambitiøst man går til det også er med til at afgøre om vi får en billigst mulig grøn omstilling det sagde ministeren var rigtigt det var i øvrigt også rigtigt at en ambitiøs energispareindsats er noget som
til sidst i sin besvarelse i januar at jeg måtte have tålmodighed til
komme ambitiøse og forpligtende mål
tiltag der kan effektivisere vores energiforbrug hvis det lave ambitionsniveau bliver udmøntet i den endelige aftale vil danmark miste sin internationale grønne styrkeposition
muligt kan man sige men så er der jo noget som
var det ikke noget godt salgsargument at man var sådan lidt middelmådig
lidt gennemsnitlig derfor har vi jo en diskussion i danmark der handler om om vi vil være førende på området om vi vil være
dem man ringer til når man skal noget med energieffektivitet eller om vi vil være gennemsnitlige hvor der
erhvervslivet siger er at det er for smalt hvis vi skal fastholde vores grønne styrkeposition som er godt for klimaet
som også skaber rigtig mange arbejdspladser og giver os rigtig mange eksportindtægter
skal vi ifølge erhvervslederne have hævet ambitionsniveauet i regeringens udspil det synes jeg da ikke at regeringen bare kan affeje ved at sige
så må man gå ind i en diskussion om om de ikke har ret når de siger at det her faktisk er en styrkeposition
tilbage til i næste spørgsmål så jeg vil egentlig holde fast i det her med ambitionen
ethundrede og firstusind hvis man ingenting gør så vil jeg bare høre mener skatteministeren det er
kunne tænke sig at det gik godt med den grønne omstilling men
har tænkt sig at gøre for det så er der ikke nogen svar så skal man tænke sig om og så skal man vente altså er sandheden ikke at den her grønne omstilling vi har uanset på hvilket område det er
drevet frem af nogle målsætninger og nogle redskaber
hvis ministeren hverken vil bruge redskaber
det kommer helt af sig selv og ud af
og liberal alliance og det ser man også i det energiudspil hvor man kan sige at de fleste af pengene bliver brugt til
et af de områder hvor der ikke er nok er energibesparelsesområdet og det betyder at
grundfos danfoss rockwool velux men
har delt den bekymring som også fru pia olsen dyhr rejste så jeg vil gerne kvittere for at ministeren her gør det klart at der ligesom ikke er
en tvangsudbudssituation vedrørende de ydelser der skal sikre forsyningssikkerheden og at det er forbrugerne og omkostningerne der ligesom er i centrum
følge op på at det så også bliver omsat i de bekendtgørelser som jeg
om hvad det er for en fremtid vi går i møde og derfor er vi nødt til at handle mere
klimaaftale her i efteråret uden at man både har konkrete initiativer og ret ambitiøse mål
virkeligheden synes man kan diskutere klima på en seriøs måde uden at tage fat på eksempelvis transportsektoren
alt andet end en svær fødsel og selv om jeg forstår at det ikke er noget vi mænd må udtale os om
ganske enkelt en fantastisk oplevelse jeg er jo
skal diskutere klima
fik kaffen galt i halsen i i august da den konservative partiformand sagde at
man skulle bruge sine kræfter jeg forstår at det senere er blevet forklaret at det
klimaudspil fru mette abildgaard sagde at nu starter vi med transportsektoren
en nedbringelse af klimaudledningerne fra landbruget
af en seriøs klimaindsats
klimaaftale vil jeg gerne kvittere for
har statsministeren jo indtil videre sat et mål
sådan et mål hvis ikke også der er meget konkrete
valgt at holde hånden over landbruget også på bekostning af miljøet eksempelvis med landbrugspakken man kunne få den antagelse at det her handlede om at
klimaet betale regningen for at regeringen ikke vil gå i gang med den omstilling som også landbruget skal igennem der er ingen tvivl om at dansk landbrug er
enten mangler indsigt i de virkemidler der er eller taler mod bedre vidende og vildleder
uvægerlig den mistanke at det er fordi man hellere vil gøre ingenting og udskyde problemerne til senere
der er allerede metoder der er allerede resultater selvfølgelig kan vi forske i det
co at indsamle mælkekasserne det betyder jo ikke at man flytter produktionen ud af landet
er masser af lavthængende frugter og det der er problemet er at regeringen
tage fat på den omstilling af landbruget og man kan sige at regeringen
ministeren står i en debat på nationalt tv
gøre noget ved klimaet i forhold til landbruget
i to tusind og tredive
igen ministeren nævnte det selv kan man gøre noget på foderområdet ja det kan man ved man allerede noget om hvad man skal gøre ja det ved man skulle vi så ikke komme i gang med det det kan man jo godt gøre samtidig med at man forsker i hvad der ellers skal ske
er jo ni procent af landbrugets samlede drivhusgasudledninger så jeg
at ministeren siger vi er ikke fuldstændig i mål med hvad der skal gøres om ti og tyve år og derfor skal vi ingenting gøre vi skal selvfølgelig gøre alt hvad vi kan for at landbrugets klimabelastning også bliver reduceret det skal ske nu og det kan man ikke undskylde sig
at forfladige debatten og sige at man er nødt til at skyde køerne eller flytte produktionen det
uansvarligt i forhold til at komme i gang med den klimaomstilling vi skal
på vejene en politisk målsætning som regeringen har forpligtet sig til at følge op på
overrasket over at den regering som nu i tre år har gjort det billigere at købe gammeldags benzin og dieselbiler pludselig var begyndt at fokusere på elbilerne derfor var vi også rigtig glade for det signal der kom fra statsministeren om
være en million af de grønne biler i to
når man så læser det her udspil som kom en uge senere og man kunne godt få den tanke at der var en grund til
da havde statsministeren jo ligesom fået alle overskrifterne
det er ikke noget man kan regne med det er ikke et klart signal til bilindustrien at regeringen vil sikre at der er en million grønne biler
bare et gæt eller hvordan skal det her forstås
jo nødt til at forstå om regeringen rent faktisk vil forpligte sig på at sætte det her i gang eller om det bare er et gæt på hvor mange man tror der kommer når bilindustrien ellers får lov til
så spørgsmålet er igen uden alle de andre mål som regeringen måtte have er målet om en million grønne biler i
noget regeringen er politisk forpligtet på eller er det et gæt på hvad man tror der vil ske
det som regeringen indtil nu har
set ikke engang med at der vil komme titusind men det er bare det loft man har sat når ministeren så siger at man vil arbejde målrettet
igen sådan en lidt blød formulering
tage politiske initiativer som sikrer at der kommer en million grønne biler på vejene eller vil man ikke
vil man sikre det gennem politiske initiativer vi ved ikke hvad for nogle
vi ved ikke hvordan teknologien udvikler sig men vil man sikre det
at man i en uge trækker overskrifter på at man vil sikre en million biler så kommer papirerne fra regeringen og så står der at man gætter på at der kan være en million biler
et lidt anderledes signal og derfor ændrer det vel ikke på at når regeringen med sine indtil videre præsenterede forslag i øvrigt i det her udspil sikrer tusind ekstra
er et mål de kan regne med statsministeren var stor i slaget og gjorde det til et mål
det været lidt svært at få regeringens forpligtelse på at det rent faktisk
klimaindsatsen er afgørende er det så en klog prioritering at ministeren blev væk fra det rådsmøde hvor eus forhandlingsposition for klimatopmødet og eus fremtidige regulering af bilernes
enig med regeringen i at det kræver en helt særlig indsats
det klare signal sender man ved at danmark ikke sender sin klimaminister til mødet
det er helt afgørende for klimaindsatsen at vi rent faktisk får eu med
lagt det pressemøde eller præsentationen som jo i parentes bemærket
et halvt år senere end man egentlig havde planlagt en anden dag når ministeren nu selv siger at det betyder noget
at når danmark har et meget markant synspunkt når danmark faktisk også vil gå rigtig langt i forhold til at regulere bilindustrien måske over for nogle af de lande som har en bilindustri så er det da nemmere for de lande at overhøre danmarks synspunkt
det her var en skæv prioritering hvis ministeren rent faktisk mener det han har sagt i pressen om at det her
først og fremmest vil jeg sige at socialdemokratiet støtter lovforslagets overordnede sigte vi synes det
at elproduktion på biomasse støttes med et beløb der svarer til de ekstra omkostninger man har
biomasse frem for eksempelvis kul der skader klimaet langt mere og så
i højere grad vil dreje sig om hvordan vi sikrer at de ændringer vi foretager nu ikke kommer til at
eller virksomhederne som rammes af den ændring der skal foregå
at hjælpe nogle varmeforbrugere der ellers kunne være endt med en meget stor varmeregning men vi er ikke helt i mål endnu der er stadig væk steder
på den københavnske vestegn og i østjylland hvor jeg selv kommer fra og andre steder hvor varmeregningerne kan blive uforholdsmæssigt store derfor har vi set
en overgangsordning der er fleksibel nok til at man ikke sender meget store varmeregninger ekstraregninger videre til varmeforbrugerne derfor mener vi egentlig og det skal være min opfordring i dag at der kunne være god brug for
håber at ministeren måske i dag kan give tilsagn om
efter førstebehandlingen fordi vi
hilse fra sfs ordfører
dyhr som desværre ikke kunne være med i dag og sige at hun er enig i det udgangspunkt
direkte relevant
hvordan vi undgår at det der foregår i forhold til elproduktionen kan få en uheldig effekt for de varmekunder der skal
den varme og derfor vil jeg egentlig det var derfor
kvittere for at ministeren har lyttet til
blandt andet vores ønske om at få en forhandlingsrunde mere det vil vi selvfølgelig se frem til
men også med en ambition om at sikre en så fleksibel overgangsordning så vi undgår
meget brede energiaftale vi lavede lige før sommer og man kan sige at hvor hidtidige energiaftaler jo har haft det primære formål at sikre at vi producerer rigtig meget grøn energi så havde
gøre noget for at sikre at man bliver bedre til at
et af de steder hvor vi skal have vores grønne vindmøllestrøm ind er i fjernvarmesektoren derfor er det et meget meget vigtigt element at man nedsætter afgiften for at bruge grøn strøm i varmeproduktionen det er det her lovforslag med til at sikre
også andre steder hvor det kan være gavnligt
elektrificeringen af fjernvarmen og i øvrigt støtter
om lovforslaget som udmønter den aftale vi
det er ministeren der prøver at politisere og ikke over for oppositionen
prøver at angribe de uafhængige eksperter i klimarådet som gør et seriøst stykke arbejde for både at kigge magthaverne efter i kortene men jo også for at anvise en vej til hvordan vi faktisk kan komme i mål
som han gjorde på landsdækkende tv de beregninger der ligger fra klimarådet som jo
bemærket er baseret på regeringens egne tal så det er det første
det andet er hvordan ministeren vil forsvare at man går ud og angriber uafhængige eksperter ved at kalde deres konklusioner for forvrøvlede klæder det den politiske debat og hjælper
senere om vi skal have beskatningsregler som kompenserer for inflation
forstå at dem i toppen af samfundet vil finansministeren meget gerne sikre mod inflation men med hensyn lo lønmodtageren som måske ikke får en lønstigning der modsvarer
passende sige om man ønsker et nedslag i beskatningsgrundlaget for
man skal holde fast i at halvdelen af den kapitalindkomst som vi her diskuterer det der betales topskat af
end det der er tilfældet for rigtig mange ejendomshandler her taler vi jo ikke om de huse folk selv bor i her taler vi om de steder hvor man investerer uden at det er til ens eget hjem
spekulation investeringer på ejendomsmarkedet som kan være gode og fornuftige men som vi
synes man skal beskattes af og hvor vi ikke mener at er nogen grund til at man betaler en lavere skat af
nogle indtægter af penge man har investeret i grunde der er blevet mere værd
er blevet udstykket eller huse der er blevet mere værd inden solgt videre og som man ikke har boet i på noget tidspunkt og så skal man betale mindre skat af det
om virksomheder og de penge der bliver investeret i virksomheder men ikke vil forholde sig til en af de store generatorer for ulighed nemlig også det
når halvdelen af de indkomster vi her taler om relaterer sig til
synes jeg at finansministeren skylder et svar på hvorfor det skal være mindre beskattet hvorfor man skal have en særlig rabat på sin topskat
nogle indtægter frem for sin arbejdsindkomst
set bare det som jeg leder efter et svar på
jeg godt høre at finansministeren hellere vil have det til at handle om noget andet men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre om det er fordi man ikke kan finde ud af at lave en lovgivning der kan skille sådan nogle ting ad eller om det i virkeligheden mere er en stråmand for at forsvare et beskatningssystem som favoriserer nogle bestemte indkomster frem
for et afkast man har på sin investering og der siger vi bare at for halvdelens vedkommende
forslag som ville give en større rimelighed at kapitalindkomsten er lavere beskattet end lønindkomsten når vi siger at vi synes det er rimeligt
jeg er godt med på at ministeren synes det er dejligt at folk får flere penge mellem hænderne det synes vi også i socialdemokratiet det vi peger på er at en meget lille del den rigeste procent nu om man så må sige
andel af kapitalindkomsten og det siger jo noget om
den rigeste procent som ganske enkelt er løbet fra resten og har fordoblet sin andel af de indtægter og det vil jo føre til at der er
set en meget meget stor koncentration hos den ene procent det gælder ikke for lønindkomster men ifølge ministerens egne beregninger gælder det jo lige præcis
med uligheden i danmark er ministeren så enig i at
man at skrive at vi generelt set har en relativt stor lighed mens man lige præcis på det her område
ikke at konkludere det fordi der faktisk er sket en udvikling som trækker i retning af større ulighed ministeren kan jo nuancere det nok så meget
hvor den rigeste procent
er det jeg spørger ministeren om han synes det er et politisk problem
det er ministerens egne tal det er økonomi og indenrigsministeriet i publikationen fordeling og
to tusind og atten der har analyseret hvor stor en del af den samlede kapitalindkomst som tilfalder den rigeste procent
er vigtigt at beskæftige sig med det må man så tage som et politisk tilsagn om at ministeren faktisk synes det er uproblematisk at så stor en del af indkomsten tilfalder så lille
vi diskuterer hvordan den skal udvikle sig i fremtiden
i hvert fald i overskrifter om at fjernvarmen er ret afgørende for fremtiden
forslag regeringen har lagt frem er en række usikkerheder
i min tale og som jeg håber at
kan adressere i lovbehandlingen
får fuldstændig styr på hvad konsekvenserne bliver først og fremmest jeg sige at for socialdemokratiet
fjernvarmen en afgørende del af den grønne omstilling hvis vi skal kunne integrere store mængder af vind af fluktuerende energiformer så er det ekstremt vigtigt også at have et kollektivt net som fjernvarmen
at bruge kan man sige som afsætning på de tidspunkter hvor der er meget vind derfor tror jeg
jeg tror også at hvis vi skal udnytte overskudsvarme i stort omfang hvis vi skal udnytte geotermi og nogle af de
bliver mere og mere rentable så er vi ganske enkelt nødt til at have et kollektivt forsyningsnet derfor er jeg egentlig glad for at vi har et udbygget fjernvarmenet og jeg tror også at vi er mange som er stolte over den kollektive forsyning som har sikret
grønne omstilling det er klart
skal vi også hele tiden som politikere turde stille krav
at det bliver billigere og billigere der er også nogle steder i danmark hvor der ikke skal være fjernvarme der er nogle steder hvor man har etableret fjernvarme allerede i dag
jo heldigvis i energiforligskredsen er enige om om man så må sige at hjælpe nogle af de forbrugere væk fra fjernvarmen hvis den er meget dyr
der er ikke nogen der skal være bundet til en helt urimelig
det som det aktuelle lovforslag handler om det kommer vi til at håndtere sideløbende det aktuelle lovforslag her handler om hvordan vi i fremtiden sikrer 1
nye fjernvarmeinvesteringer 2
de investeringer som er foretaget
rigtig rigtig mange penge på spil det er store kollektive investeringer
man selvfølgelig nødt til når kommunen
et lån et fjernvarmeselskab har udlagt et område man har investeret måske fire hundrede million
der er meget stor forskel på hvem der har muligheden for at skifte jeg tror at dem der
individuel varmeløsning vil være dem der har friværdi i huset til at låne til en luft til vand varmepumpe for eksempel hvis det kræver
er der nogle mennesker for hvem det ikke er en mulighed og andre for hvem det er en mulighed hvis de så hopper af fjernvarmenettet
bliver fjernvarmen lidt dyrere for dem der er tilbage
igen er kun dem der har råd til det og så bliver der igen
vi kan være tjent med en situation
smuldrer men ej heller kan de kommuner som jo ultimativt står med regningen
side vil vi gerne slå fast med syvtommersøm
skal der også være opbakning til at lave nye fjernvarmeområder men vi synes det er uklart
sælger deres hus efter et par måneder og der så flytter nye ind som siger
ikke har lyst til at være en del af fjernvarmen
så bundet af den beslutning som den forrige ejer tog
klarhed omkring kommunekredit har været meget kritisk i sit høringssvar hvordan sikrer vi at det her stadig væk er en kollektiv opgave som der kan ydes
skæres ned der er vi så ved den linje som
ønsker at trække at udover at der fremadrettet på nye områder skal være
vi er jo enige om at hvis man skal lave
skal der være opbakning til det altså så skal folk frivilligt gå med vi er også enige om at hvis der er områder i dag hvor der er en forbrugerbinding
skal vi ikke ophæve den på nuværende tidspunkt
betyde at de dårligst stillede sidder tilbage med dyrere fjernvarme
det vi diskuterer i dag er den situation hvor der er nogle der faktisk har et fjernvarmeområde i dag
hvis der i morgen kom en teknologi som gjorde at folk
være spildt og man ville i øvrigt som skatteborger i kommunen skulle hente dem hjem hvis folk skiftede til det individuelle
om man har investeret det er afgørende for om man skal kunne beskytte investeringen
jeg vil gerne tage fat i det ordføreren siger altså at steder hvor der i dag ikke er binding og hvor folk jo er med fordi de synes fjernvarme er en god idé må man også fortsat kunne drive fjernvarme uden bindinger så er det bare jeg siger at
være en situation hvor der er femten år tilbage inden
man har betalt investeringen af og hvad nu hvis der om fem år
sker en teknologiændring som gør at folk hopper af
hvad er forskellen på den investering og det problem som er for de socialt udsatte som ikke har mulighed for at hoppe af fjernvarmenettet
enige om at nye fjernvarmeområder kræver at folk vil være med punktum så der er ikke nogen diskussion om at
er nødt til at have opbakning til det det vi diskuterer her er hvorvidt det er muligt i eksisterende områder hvor man altså har foretaget investeringen
der har størst friværdi som har mulighed for at vælge noget andet hvorimod de andre og
diskussion her handler om hvad man gør med eksisterende områder som risikerer at komme i klemme med den måde som regeringen vælger
halvtreds procent af de områder der findes i dag hvor der ikke er bindinger det er vel ikke hensigtsmæssigt
i december og lave bindinger fordi man ikke ved om teknologien ændrer sig om et år
man derfor ikke ved om der er en regning på fire
eller seks hundrede million kr som i givet fald kommer til at hænge på dem