syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
end hvis vi havde en lukket nationalistisk tilgang til det hvor landene ville holde andre investorer ude så danske pensionskasser ikke ville have mulighed for at investere frit i andre lande sagen er jo at enhedslisten er modstander af en åben økonomi hvor man kan investere på tværs af grænserne
af at vi også på det her område skal tillade at der er en åben investering sådan at danske virksomheder kan investere i energiinfrastruktur i andre lande både i produktionen
er deres interesse i at investere i dansk
danske nationale eller sikkerhedsmæssige interesser det betyder ikke at vi kan stoppe ethvert salg til en kapitalfond nej men i det her konkrete tilfælde tror jeg
bryder nogen tavshedspligt ved at sige at der hverken var statsfonde eller det man i gængs forstand kalder kapitalfonde med i de sidste budrunder der var både danske og internationale bydere ja der var både industrielle
sige pensionskassemæssige bydere der var forskellige kombinationer
at selskaber der havde været indblandet i hvidvaskning eller skatteunddragelse var blevet sorteret fra undervejs at selskaber som ikke levede op til vores hensyntagen til at være uafhængige af nationale interesser altså
er beskyttet og forbrugerne er beskyttet på præcis samme måde uanset om det er en dansk eller en udenlandsk pensionskasse
selskab om det er en anden der er ejer af
som det er os der sidder herinde i den her sal der tager ansvaret for
for hvor meget man må opkræve undervejs og derfor er forbrugerne i københavn beskyttet uanset hvem der er de nuværende og de fremtidige ejere
når sundhedsvæsenet på den ene side skal være mere decentralt centreret
side skal være mere nationalt omkring nogle fælles
niveauer og kvalitetsmålsætninger
er i regionerne også fordelt ud på andre niveauer det betyder at være nogle opgaver der bliver lagt i kommunerne
jordforurening hvor vi kan se at regionerne har kæmpet med at få taget hånd om de her såkaldte generationsforureninger for eksempel høfde to og fyrre cheminova grindstedværket og andet det skal staten
formidling af forskellige opgaver herunder
fast i at når vi flytter opgaver uanset om vi flytter dem den ene vej
løse de konkrete opgaver der er noget administration der i dag ligger på tre niveauer den bliver selvfølgelig mindre når man fremadrettet kun skal have to niveauer der bliver også nogle opgaver hvorom vi siger at dem skal vi ikke længere
skal økonomien naturligvis følge med
hvor opgaven skal ligge det betyder også på spørgsmålet om hvorvidt jeg kan garantere at kommunerne vil have råd
få den økonomi der skal være nødvendig
og regionerne vi har faktisk tilført sundhedsområdet seks milliard
direkte ind i regionernes økonomi
også tilført flere penge til kommunerne for at sikre at de kan løse de opgaver der er blandt andet på børneområdet fremadrettet og min spådom er
der kommer til at sidde i min stol i de kommende år vil vedkommende have en opgave med både at sikre
at der bliver økonomi til sundhedsvæsenet nu er det jo en decentral struktur vi har og derfor kan
sker i hvert enkelt byråd landet over jeg kan bare sige at vi har tilrettelagt vores økonomi sådan
endda at i ville lave en fingrene væk reform hvor i ville love at i ville lade det være op til de enkelte kommuner selv at vælge hvordan man løste opgaverne
det sådan at den fingrene væk reform også er blevet væk
prioriterer decentralt hvad det er de gerne vil
vi har sagt at når nu vi tager ansvaret for hvordan sundhedsvæsenet
vi også give en garanti for at der bliver investeret flere penge på området på børneområdet er det sådan at vi overlader pengene til kommunerne jeg er ret sikker på at de vil prioritere det men en garanti kan man kun give hvis man vil fratage dem deres lokale selvstyre
bestemme der er ikke noget kommunalt selvstyre der er ikke nogen frihed sagen er jo at det er muligt både at skabe flere penge til velfærd
en stram økonomisk linje det er blandt andet ved at sørge for at vi har en ordentlig udlændingepolitik
det toppunkt der var til i år har vi sparet over fire milliard kroner på flygtningemodtagelse det er fire milliard
at øge vores udviklingsbistand for at hjælpe i nærområderne
til velfærd i danmark det betyder at når man kigger på hvor mange penge der skal bruges fremadrettet
være spændende at lave lidt budgettering af christian poll men der er jo
og ikke bare af herre christian poll alternativet vil pålægge regeringen at der
af forslag til finanslov for to tusind og tyve og efterfølgende finanslove også skal fremlægges et grønt budget
så at sige er husholdningsbudgettet for samfundet danmark
vi har et billede af de samlede indtægter og udgifter i det kommende år
et vigtigt instrument i planlægningen af den økonomiske politik det er hovedformålet med en finanslov formålet
er så at sikre at man samtænker den økonomiske politik med konsekvenser for miljø natur klima og energi
vurdere hvordan regeringen klarer sig inden for det grønne område
hvordan vi får fokus på det grønne område når vi træffer politiske beslutninger
dog at regeringen allerede i vidt omfang gør og det vil fremgå af mit indlæg der gennemføres nemlig allerede i dag en række faglige vurderinger af de tiltag der har konsekvenser for miljø og natur for klima og energi de indsatser der
på en finanslov og har grønne konsekvenser omfattes af de faglige vurderinger som både foretages af uafhængige institutioner og af ministerier der løser opgaver på det grønne område det er jo blandt andet det miljøøkonomiske råd
udarbejder analyser der skal belyse samspillet mellem økonomi og miljø ligesom rådet skal
belyse effektiviteten i miljøindsatsen
også besluttet at fortsætte driften af det grønne nationalregnskab i to tusind og nitten og to tusind og tyve hvilket kan give nyttig supplerende viden omkring samspillet mellem økonomi og miljø
de seneste par år har klimarådet for eksempel udgivet
et samlet overblik over den klimamæssige indsats
og fyldestgørende oplysninger om danmarks klimaforpligtigelser og en beskrivelse af de historiske og forventede fremtidige klima
der udarbejdes også en regelmæssig basisfremskrivning
om lovforslaget vil have væsentlige konsekvenser for miljøet så vi har altså i dag samlet set et fagligt godt grundlag for at vurdere om de beslutninger vi tager
påvirker miljøet og i givet fald hvordan det påvirker dertil kommer at alternativet ligesom i øvrigt resten af folketinget jo har mulighed for at stille spørgsmål til lovbehandlingerne som
arbejdet herinde det gælder også behandlingen
gjort brug af i stillede jo fra alternativets side
også spørgsmål om og fik oversendt en oversigt
nye konkrete tiltag på finansloven for to tusind
ret væsentligt at vi ved hvad konsekvenserne
de beslutninger vi måtte tage men med den her gennemgang
og derfor ikke enig med alternativet i
ikke er muligt at tage stilling til hvilke konsekvenser en samlet økonomisk politik har på det grønne område som led i beslutningsforslaget kritiserer
jo også at regeringen ikke engagerer sig i den grønne budgettering i i
initiativet blev lanceret i december to tusind
det næste møde er ultimo april måned i år der deltager finansministeriet så vi er altså med og deltager internationalt og
burde anerkende jeg vil gerne
prøve at berolige alternativet
det er vi og det er vigtigt for regeringen at energi klima og miljøpolitikken er tæt koblet
den økonomiske politik en sund økonomisk politik er forudsætningen for at vi har råd til at prioritere nye tiltag nye initiativer
område med afskaffelsen af pso afgiften samtænkes energi og finanspolitikken i højere grad vi afskaffede pso afgiften så
aftale om udmøntningen af pulje til strategi for cirkulær økonomi og med aftalen afsætter vi som jeg
har nævnt midler til blandt andet at videreføre det grønne nationalregnskab det giver nyttig supplerende viden om samspillet mellem økonomi og miljø regeringen har også indgået en energiaftale med alle
herunder selvfølgelig også alternativet og med aftalen udbygger vi danmarks internationale førerposition vi får mere vedvarende energi vi får
indsatser samt en styrket forskningsindsats en række af initiativerne er allerede vedtaget blandt andet med finanslovsaftalen for to tusind og nitten andre kræver et forudgående analysearbejde det er blandt andet kommissionsarbejdet om
hvordan vi laver en grøn omstilling af vores transportsektor eller dialog med kommunerne inden vi kan tage
der er i mine øjne allerede i dag høj gennemsigtighed og gode muligheder for at vurdere hvilke konsekvenser den førte politik har for miljøet og klimaet og det gælder også initiativerne i finansloven regeringen kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget som det ligger
tidspunkter end ved fremlæggelsen af finansloven
lavet om at fortsætte arbejdet med det grønne nationalregnskab der får man lavet et overblik vi får lavet det
klimaet og drivhusgasudledningen så jeg synes faktisk at vi i dag har de værktøjer der skal til for at vurdere vores indsats også i afvejningen mellem økonomisk politik
hvor det ikke er en afvejning om enten eller
får den økonomiske politik til at gå hånd i hånd
hvorimod det når det bliver konkretiseret så er muligt at lave den konkrete
afsat i en aftale mellem regeringen dansk folkeparti og det radikale venstre jeg anerkender fuldt ud og har aldrig nogen sinde lagt skjul på at ideen om
grønne nationalregnskab startede før regeringen tiltrådte men når der er afsat penge til
og den miljømæssige politik men som jeg nævnte
der når man præsenterer finansloven afsat puljer der ikke er konkretiseret og derfor er det
lave en dækkende beskrivelse af hvilken konsekvens vil have for det kommer an på hvordan man udmønter de puljer der er blandt andet den grønne milliard der var i finanslovsforslaget for to tusind og nitten og som så efterfølgende er blevet udmøntet i
væk fra det konkrete
budgetteringen være lige præcis sammen med finansloven
principielle nemlig ønsker vi at der er en vurdering af den økonomiske politik i forhold til den miljømæssige
at når vi laver økonomisk politik så skal det også overvejes hvilke konsekvenser det får for miljøet spørgsmålet er om det konkrete skal der ligge
en grøn budgettering ved præsentationen af finansloven
løser tre store problemer vi har
større nærhed ved at de en og tyve sundhedsfællesskaber som vi lægger op til skal arbejde sammen
kommuner almen praksis og de akutsygehuse vi har vi får løst en udfordring vi har med ulighed
eller sygehuset ikke snakker sammen på tværs i den sammenhæng og fordi vi skaber et nyt sundhedsvæsen
er det også vi siger at de to hundrede og
men det er jo en enormt lille del altså honoreringen
til at skabe finansiering i nærhedsfonden skal skaffes
det er ikkesundhedsrelaterede opgaver som af dette skal generere at vi kan finde penge til at lægge ind i nærhedsfonden
i bestyrelse en my over eller en my under og
vores samtaler har ingen betydning i forhold til så stort et regnestykke der er når man erstatter to hundrede og fem politikere med seks og tredive udpegede bestyrelsesmedlemmer og når man laver om på et
en sundhedsforvaltning der samlet set forvalter
politikere det andet
i det er om man lige præcis ligger på niveau med den ene eller den anden type når man sammenligner med andre
offentlige bestyrelsesposter det kan måske rykke en lillebitte smule i
en klar fordeling af hvilket ansvar der vil være for de her personer og vi skal sammenligne med hvad det
tilsvarende offentlig bestyrelse andre steder men sagen er jo at der vil være nogle
har kendskab til anlægs eller it it
investeringer i den størrelsesorden som vi snakker om for det er ret store størrelser vi snakker om
en og tyve sundhedsfællesskaber skal der sidde personer repræsenterer kommunen vi har peget på borgmesteren og en
en større kommunal repræsentation og hvad de har at uddannelsesmæssig baggrund tror jeg hverken herre
med en sundhedsmæssig
er med til at sidde i ledelsen af fremtidens sundhedsvæsen
udvalgsposterne rundtomkring har de en lægemæssig en sygeplejemæssig eller en sosu mæssig baggrund der gør at de kan tælle med i den samme opgørelse
med at sammenligne vederlag og der er det klart at vederlaget til seks og tredive bestyrelsesmedlemmer
er et ønske om at der lagt nogle flere muskler ind og det er nye penge der enten skal afsættes i kommende økonomiaftaler eller på finansloven men det er
sagt også midler der skal være med til at
de komme fra finansloven det er sådan vi har gjort traditionelt det gjorde man
det gør man under den her regering siden det har vi sagt at vi vil skabe en nærhedsfond på seks milliard
stærkt akutberedskab i dag
vi har rundtomkring så vi får nogle gode faciliteter til de opgaver der er
den anden halvdel af nærhedsfonden skal gå til at lave det kompetenceløft der er nødvendigt
at kunne løfte opgaverne i kommunerne på en bedre
får den sammenhæng i patientforløbet som vi mangler og som især patienterne mangler i desperat grad i øjeblikket så de seks milliard
nye penge der kommer ind i sundhedsvæsenet
taget stilling til hvor meget det skal være
rammen er til økonomiaftaler men det kan
bare minde om at ingen regering nogen sinde har meldt ud før
at vi som regering
eller den statslige sundhedsindsats
men jeg kommer ikke til i dag at melde ud hvad rammen vil være for de forhandlinger der skal være omkring økonomiaftalen til juni måned og da slet ikke hvad den skal være i forbindelse med forhandlinger omkring finansloven
retorisk fif som man kan bruge i ungdomsorganisationerne at sige at nu har man presset nogle til noget
indlæggelser så patienter slipper for at skulle blive indlagt men
retssikkerhed og andet
strammet op på udlændingeområdet vi har sænket ydelserne vi har sørget for at der kom styr på tilstrømningen hvilket betyder at udgifterne til modtagelse af flygtninge
toppede og til det vi sætter af i år
færre flygtninge bevæger sig op mod danmark
langt hellere bruge pengene på at vi får gode forhold for vores syge gode forhold for vores ældre og gode forhold for vores skolesøgende børn end at vi bruger pengene på at sætte ydelserne
får frigjort råderum i den offentlige økonomi til
også kan opprioritere andre offentlige udgifter og jeg vil langt hellere have at vi bruger nogle midler på at have gode
få frigjort et råderum i den offentlige økonomi der gør at vi også kan øge de offentlige
de måder vi får frigjort noget råderum i økonomien til
til velfærd sundhed og ældre
mange mange milliarder vi bruger i forvejen bruges klogt
sygehusene ud i det nære ud til enten almen praksis eller til det kommunale
sygehusene selvfølgelig med ud det vi har sagt
er at få startet de nye sundhedsfællesskaber
kan få startet samarbejdet mellem almen praksis speciallæger kommuner og sygehuse sådan at patienterne ikke oplever det man gjorde under den tidligere regerings sundhedsvæsen nemlig at
derfor ikke var sammenhæng den sammenhæng
skaber vi med sundhedsreformen og det kræver også
bliver der sagt at det demografiske træk er beregningsteknisk og skal bruges med varsomhed og
ikke er et udtryk for hvad det egentlige år til år behov måtte være
det den teknologiske udvikling det afhænger af effektiviseringer det afhænger af mange ting som hverken
eller jeg i dag er klar over når vi kigger frem mod to tusind og fem og tyve
ville vide præcis hvor sundhedsvæsenet skulle være i dag
sige at lige præcis det beløb skal bruges
siden valget i to tusind og femten
har styrket psykiatrien markant
og de opgaver som var
prioriteret så højt historisk set
finansministeriet kan sige det skal man bruge det
forudsætninger der blev bedt om at man regnede på
samtidig gør at sundhedsvæsenet
er til rådighed ikke bare går til at i sætter ydelserne
det ydelsesområde og det får vi ikke at vide
at det er fordi i pønser på igen at sætte ydelserne
skal til at betale for jeg har ikke sagt at der er nogen mangel på penge
mangel på penge til vores sundhedsudspil i forhold til de fremskrivninger
en reserve tilbage vi ikke har disponeret det skal man tage stilling til
så står der direkte at beregningen af det demografiske træk skal fortolkes varsomt og videre opgørelsen af det demografiske træk tager blandt andet ikke højde for mulige produktivitetsforbedringer i den offentlige sektor
end man havde i to tusind og femten og når vi kigger på hvordan vi
og højere overlevelsesrater har sundhedsvæsenet fra to tusind og femten til nu
se at sundhedsvæsenet har nogle udfordringer som nødt til at agere på nærhed ulighed sammenhæng derfor er det vi foreslår en reform
der skal lægges ind i sundhedsvæsenet og der har vi løftet hvert år siden to tusind og femten
men præcis hvor meget afhænger af hvor man står henne når man laver de enkelte aftaler
gerne skabe plads til hvis det var sådan at de kunne
ansættes problemet er jo bare med
som nogle har kastet rundt med og sagt
gerne ansætte tusind flere sygeplejersker
ikke er uddannet i øjeblikket at de ikke er ledige derfor er det regeringen går den modsatte vej vi øger antallet af pladser på sygeplejeskolerne vi sørger for at
skaber mulighed for at man decentralt kan ansætte nogle flere
selvfølgelig også for at økonomien følger med ude omkring
det er at de mangler ansøgere til de stillinger de opslår
set svaret hver eneste gang på hvorfor det er at vi år for år tilrettelægger økonomien sådan at vi år for år beslutter hvor meget ekstra der skal gives kernen i det her er at at sundhedsvæsenet
fremlagt en reform der peger på hvordan man får mere effektivitet større nærhed og større lighed ind i sundhedsvæsenet
patienter bliver behandlet tæt på deres hjem og at man dermed sørger for at det bliver et mere decentralt opbygget sundhedsvæsen
øjeblikket er konstruktive forhandlinger
så kom der lyd på jeg anerkender ikke den fortolkning af af
der to muligheder enten nedskalere man den grønne omstilling eller også finder man andre finansieringskilder
dermed være en dyrere finansieringsform end det som
salg af radius så det aflyste salg af radius
hvordan ørestad kan lave den grønne omstilling hvad deres finansieringsomkostninger vil være
den grønne omstilling hvis radius var blevet solgt så der var blevet frigjort et provenu man kunne
helt klart at det får en betydning for ørsted hvis de skal ud at låne det beløb
det betyder et højere omkostningsniveau for at lave den grønne omstilling
bare konstatere at et højere omkostningsniveau vil betyde en negativ udvikling i forhold til den grønne omstilling
skabt synenergier i vores eldistributionssektor ikke er til stede
de muligheder for at ørsted kunne få
drøftet flere gange på forligskredsmøder at idéen bag
lave den grønne omstilling det kan simpelt hen ikke komme som nogen overraskelse for en der
med til forligskredsmøderne at det var tankegangen bag ved
frigøres kapital fra noget der ikke var kerneområdet
interessant at ørsteds aktiekurser
det synes jeg er meget positivt det er glædeligt det gør
derfor er det interessante jo ikke bare hvad aktiekursen er men hvorfor den er det er
ørsteds direktør og bestyrelse aktieanalytikere eller
hvad baggrunden er for den udvikling jeg er ikke i en position hvor jeg har
en højere aktiekurs på ørsted betyder jo at statens andel bliver mere værd og at vi dermed er i en endnu bedre økonomisk position end hvis aktiekursen var gået
et dyk i aktiekursen umiddelbart efter fordi markedet
at spekulere og gætte på nu her hvis man skal kigge på aktiekurserne skal man kigge på et alt andet lige
sket med andre selskaber af tilsvarende art med tilsvarende position
tilsvarende markedseksponering forskellige steder rundtom i verden
kan findes et selskab der er så lig ørsted at man kan lave en decideret
ørsted uden et aflyst salg og et ørsted med et gennemført salg det tror jeg er svært at gøre jeg ser i hvert fald bare at umiddelbart
med at stige for jo mere den stiger jo mere
eller man har et tocifret milliardbeløb man skal ud og låne jeg håber at spørgeren er klar over at
er en stor forskel på omkostningsniveauet om man har pengene selv
man skal låne et tocifret milliardbeløb jeg jeg håber virkelig at spørgeren er klar over
jo højere omkostninger der er jo sværere er det at vinde
at komme til at lave den grønne omstilling så naturligvis har det en påvirkning
var ejer af kritisk infrastruktur
små ejerformer der kan eje
andre områder jeg synes faktisk at spørgsmålet
er relevant på et andet område nemlig hvad er skal til for at man kan have forskellige ejerformer på kritisk infrastruktur
en klar lovgivningsmæssig regulering til fordi dem der ejer kritisk infrastruktur vil typisk være nogle der så sidder på monopolsituation og altså er det sidste
er afhængigt af hvor meget man investerer ind
den rigtige regulering hvis nogen så vælger at sige på trods af at den der regulering der sætter en grænse for
kan få ud af min investering så vil jeg alligevel gerne investere for eksempel fordi det er en langsigtet investering der passer godt til pensionskasser
ville være udmærket at det også er muligt for dem at have en investering i infrastruktur
både på de forligskredsmøder hvor fru lisbeth bech poulsen deltog
hvilket selskab der skulle eje det
starter en åben bud runde
en forventning om hvem man tror der vil byde mest
have udenlanske statsejede fonde vi ville
i fællesskab der har det været klart fra starten af
på forskellige møder både møder hvor spørgeren var til stede og møde hvor andre fra sf
en gennemgang hvor vi åbent lagde ud
vi forventer at en af byderne vil være et forbrugerejet selskab men vi kan ikke på forhånd sige hvem der byder mest vi
i modstrid med hele tankegangen bag en åben bud runde
et aktivt fravalg af nogle selskabstyper fordi vi ikke ønskede at de
eje kritisk infrastruktur men dermed også sagt at de der så lå i andre kategorier end dem vi havde
være et forbrugerejet selskab der var blandt byderne men vi kan ikke på forhånd sige alle må byde
mange danske pensionskasser kapitalfonde kapitalforvaltere og private selskaber
investeret i andre europæiske lande
og når vi forventer at det er muligt for danske pensionskasser at investere ud af landet må vi også have åbenhed over for at udenlandske pensionskasser kan investere
stopper det åbne samfund der har givet os den velstand vi står
at andre kan byde ind hvis de lever op til de meget
krav der stilles til ansvarlighed til at der skal være en regulering
pensionskasserne er ansvarlige ejere
infrastrukturselskab i danmark det synes jeg ikke jeg synes faktisk at pensionskasser
at de investerer i infrastruktur og derfor deler jeg ikke den der
ni og fyrre eller en og halvtreds procent af infrastrukturen jeg ser dem nemlig som nogle der varetager det langsigtede synspunkt både i samfundsinteresse og selvfølgelig også i interesse
til ørsted besluttet hvad der egentlig ligger i forligskredsen og ligger i forligskredsen det blev aftalt hvad der er så kritisk infrastruktur at
forligskredsen har veto og der var salget af radius ikke en del af det der blev aftalt nu refererer jeg kun
herre bjarne corydon som finansminister at at aftalen blev indgået og derfor kan jeg kun læse i papirerne hvad man
ikke hvilke overvejelser man har haft undervejs for det var ikke en del af det men helt konkret aftalte man ikke vetoret til forligskredsen vedrørende salg af radius
aftalte var at der var vetoret på nogle andre områder man aftalte at der var noget som skulle sættes ind
til statsligt ejerskab men på radius
for anden gang på kort tid mulighed for
klart potentiale i at revidere og reformere eus personale og administrationspolitik
det bør ske på en måde der kan reducere eu
som vi har forfulgt med den mest ambitiøse reformdagsorden blandt eus medlemslande for eus personale og lønpolitik
mener vi at nettoaflønningen af de eu ansatte skal være rimelig en kombineret effekt af lønninger vederlag og tillæg
lave effektive skattesatser betyder
er et potentiale for at reducere eus udgifter på det område
gøre at også medlemslandenes eu bidrag kan reduceres sådan som det ønskes i beslutningsforslaget for det andet
er det regeringens klare målsætning med den reformdagsorden vi forfølger at en modernisering af løn og ansættelsesvilkårene for eus ansatte skal bidrage til
i eus institutioner der er ganske enkelt behov for et opgør med stive karrierestrukturer og et aflønningssystem der
er baseret på anciennitet og ikke sikrer den nødvendige sammenhæng mellem løn og præstationer den dobbelthed i form af krav om budgetforbedringer og moderniseringer finder jeg afgørende fordi det i mine øjne er den rigtige måde
og fordi det er en videreførelse af den linje som folketinget konsistent har forfulgt i snart et par årtier enhedslistens beslutningsforslag gør derimod op med den konsistente linje
anviste middel at regeringen har sine tvivl
opnå de danske forhandlingsmål den marginale skatteprocent for de højeste indkomster i eu systemet er teoretisk på to og halvtreds procent det er ganske vist en smule lavere end marginalskatteprocenten for en dansker der
ligger skatteprocenten i sig selv
problemet ligger derimod i
kommissionen der bevirker at kun en lille del af bruttoindkomsten
skattesats i langt de fleste tilfælde er markant lavere end hvad skatteprocenten egentlig tilsiger det kan selvfølgelig godt
man bare forøger beskatningsgrundlaget
og mere rimeligt at kigge på selve aflønningen
konkret eksempel en dansker som er ansat i
ud over sin skattepligtige grundløn et anseligt udetillæg der er skattefrit udetillægget tildeles til eu ansatte der arbejder i et andet eu land end deres hjemland og er tidsbegrænset det betyder i praksis at førnævnte dansker selv efter
skattefrit tillæg for gener der skulle være ved at
placeret på en udpost
beskattet fremadrettet vi finder at det er langt mere gangbart troværdigt og rimeligt at forfølge den mangeårige danske
ske en udfasning af udetillægget for ansatte der har været længe på det samme tjenestested regeringen anerkender at der også er behov for
danske forhandlingstilgang bør som hidtil have et dobbelt fokus
skaber en moderne og mere effektiv
det andet er regeringen ikke enig i at én bestemt skrue i form af beskatningsregler som næppe er det mest effektive eller forhandlingsmæssigt mest realistiske bør gives en særlig status
og de ansatte i eus institutioner er afgørende for at få hjulene til at snurre rundt enhver debat om emnet bør derfor foregå på et sagligt og rimeligt grundlag
finder derfor ikke at beslutningsforslag b
nævne nogle af de sådan store og vigtige velfærdsområder
er betroet ansvaret for der findes ikke én opskrift på den rigtige prioritering og derfor bør valget foretages lokalt det er kernen i lokaldemokratiet
i de enkelte kommuner regeringen mener derfor ikke at vi
hvordan de enkelte kommunalbestyrelser lægger deres budgetter og jeg kan konstatere at der her i folketinget er
i hvert fald på papiret
fingrene væk reform
herunder ældreområdet skal så til gengæld
her regering også taget fat om og sørget
i de årlige økonomiaftaler med kommunernes landsforening
prioriteret ældreområdet igen og igen i de årlige finanslovsaftaler lad mig starte med økonomiaftalerne med aftalen om økonomien for kommunerne
aftalte regeringen og kommunernes landsforening kl
herunder til at understøtte den nære sundhedsindsats og kommunernes arbejde med at yde en værdig pleje og omsorg for ældre borgere
inklusive det løft
med de regeringer der har været siden to tusind og
med mere end to milliard kroner og femten til
starte med finanslovsaftalen for to tusind og seksten
der blev indgået efter valget hvor vi afsatte den årlige værdighedsmilliard med finanslovsaftalen for to tusind
med finanslovsaftalen for to tusind
bedre bemanding i hjemmeplejen
i friplejeboligerne og senest
andet prioriteret midler til at bekæmpe ensomhed blandt ældre samlet set har regeringen og dansk folkeparti altså prioriteret og finansieret ganske mange midler på ældreområdet
sørget for at ældre får flere penge mellem hænderne selv folkepensionen
og fra to tusind og tyve og fremefter følger folkepensionen lønudviklingen frem for den nuværende reguleringssats hvor det bliver mindre end lønudviklingen man regulerer folkepensionen med
pensionisternes rådighedsbeløb år for år og det glæder mig at næsten alle partier i folketinget har tilsluttet sig aftalen
har prioriteret ældreområdet hvis man vender sig mod kommunernes realiserede nettoserviceudgifter til ældreområdet
til ældreområdet der følger af finanslovsaftaler
kommunernes udgifter til ældreområdet steget mere i perioden end hvad prioriteringer på ældreområdet på de årlige finanslove isoleret udgør
til sammenligning brugte kommunerne mindre end tre og fyrre milliard
der giver den ældre mulighed for at leve det liv man gerne vil have bliver det en værdig ældrepleje
kan fortsætte et aktivt liv også selv om man bliver ældre også man har behov for hjælp derfor
bare erkende åbent og ærligt i dag at vi
om hvor meget vi får for de fem og fyrre milliard
den oplevede kvalitet af det altså hvad er den kvalitet som den enkelte ældre får ud af de mange
så man kan sammenligne
for at yde en endnu mere værdig ældrepleje
dansk folkeparti har sat fokus på kvalitet og resultaterne af indsatsen for de ældre borgere
skal komme med forslag til modeller for det man kan kalde for kvalitetsindikatorer altså målepunkter på hvad
egentlig er god kvalitet i ældreplejen arbejdsgruppen skal afrapportere ganske snart
også her i salen vil være en ganske bred opbakning til at øge fokus på kvalitet og resultater i ældreplejen når vi taler om kvalitet
udbygge både kvalitet og kapacitet i det nære sundhedsvæsen både
det gør vi ved at trække kommunerne med ind i styringen på sundhedsområdet
læge og sygehus og ved at tilføre kommunerne midler til mere personale og til investeringer i sundhedshusene der skal ske et løft af området ikke mindst over for de ældre medicinske patienter der i dag
alt for ofte ender i et forløb på tværs af sygehus
fuldt på at beslutningerne om
de mange midler og det store velfærdsområde
at vores ældre medborgere modtager en værdig pleje hvis de
ved løft af økonomien i økonomiaftaler
i finanslovsaftaler har vi sikret
samtidig med at vi har sikret flere penge til den enkelte folkepensionist og det skal vi udbygge ved at få fokus på kvalitet og resultater på ældreområdet tak
har set rundtom i landet og over hvordan kommuner ikke har visiteret eller har reduceret den visiterede hjælp til et minimum der ligger
satspuljeaftalen aftalte at der skulle være en form
at kigge efter om kommunerne lever
på området altså ikke for at sige at
mere eller dyrere eller på en anden måde
de i det hele taget lever op til de basale krav vi stiller det tror jeg vi
af ikke ting jeg ville byde min familie
odense kommune var en af de første til at arbejde med det har det man kalder for rehabiliterende hjemmehjælp
en kommunal medarbejder kommer ud så der er sket et skifte
derfor jeg synes at uanset om vi måler ældreplejen i pris altså kroner og øre eller måler den i antal minutter
stærkt som hvis vi kunne måle den i kvalitet altså måle den i den oplevede kvalitet som den enkelte ældre får bliver man sat i stand til at leve det liv man gerne vil
sat i stand til at have de fritidsinteresser man gerne vil
i stand til at have et hjem i en standard som man gerne vil er den personlige pleje i en standard som man gerne vil det synes jeg er væsentligt at arbejde med fremadrettet langt mere end spørgsmålet om kroner og øre eller minutter
os der laver hjemmehjælp altså helt ærligt
folketingsmedlem og medlem af et byråd og det er i byrådet at man laver hjemmehjælpen jeg har jo ikke tænkt mig at sætte det kommunale selvstyre ud af kraft og sige
skal i gøre det på en bestemt måde jeg tror
på christiansborg og overlade det til kommunerne og derfor bliver
lille smule hvad tror vi egentlig er bedst ude i kommunerne jeg har tillid
tillid til at kommunalpolitikere gør det de
om de har den økonomi der skal til
har en serviceramme de har meget nemt ved at kunne
at de bliver på arbejdsmarkedet så selv om der er kommet
betyder det ikke at det gennemsnitlige pres på hjemmehjælpen er steget tilsvarende for de
mere raske og rørige end de to og halvfjerds årige vi så for ti år siden det man kigger ind i med vores politik er at have en afdæmpet vækst i den offentlige sektor på cirka nul procent om året plus det
tillægges til forsvar og øvrig sikkerhed hvilket i øjeblikket
i forhold til det forbrug vi har
er interessant fru astrid krag er jo
man i forvejen bruger bliver brugt
forhold til den tidligere regering og den flygtningepolitik der var dengang har vi med den faste og fair udlændingepolitik der har været siden to tusind og femten
gør at bruttoudgiften er reduceret med mere end fire milliard kroner fra toppunktet til det vi skal bruge i år nogle af de penge går så tilbage til verdens brændpunkter i form af øget
rundtomkring og det gør man uden at den samlede ramme
det er vi bruger i forvejen bruges klogt og på det rigtige jeg er glad for at det er lykkedes regeringen sammen med dansk folkeparti at få nedbragt antallet af asylansøgere og flygtninge der kommer til danmark så er det nemmere
her og vi sparer nogle penge vi blandt andet kan bruge til at løfte serviceområdet i danmark
vidt omkring i forskellige afskygninger
i to tusind og elleve var der aftalt et niveau for kommunale serviceudgifter i to tusind og tolv da man så forlod regeringskontorerne igen i
man aftalt servicerammer der var tre milliard mindre end dem man overtog altså på de aftalte niveauer var med tre milliard
forskel mellem de to regeringsperioder at man reducerede i de aftalte
regering brugte flere penge på velfærd det man aftalte var
man aftalte sådan set også dengang med budgetloven gennemført af den regering som sf var en del af
nu kalder hårde økonomiske konsekvenser hvis den
det er rigtigt at der konsekvenser hvis man overskrider rammerne for
kan se tilbage i nullerne og i øvrigt også tilbage halvfemserne at dansk økonomi risikerer at blive overophedet hvis
udviklingen i den offentlige sektor
om jeg tror på at der vil være flere ældre der er raske og rørige
flere ældre der vil være aktive blandt andet på arbejdsmarkedet
i øjnene at de flere ældre og den længere
tidspunkt betyder at vi alle sammen får brug for noget hjælp og assistance jeg tror så personligt på at når jeg bliver gammel hvis jeg bliver gammel så vil jeg hellere have
i stand til at klare mig selv altså en rehabiliterende hjælp end jeg vil have en hjælp
nogle kommer og løser en opgave for mig jeg vil hellere have at der med teknologiske værktøjer bliver givet mulighed for at jeg kan tilrettelægge min hverdag nemmest muligt i stedet for at jeg skal have hjælp til at komme ud af sengen til at klare mine toiletbesøg
jeg tror på at den udvikling vi har set de sidste årtier inden for ældreområdet
i de kommende år hvor vi netop
flere serviceværktøjer teknologiske redskaber og andet der gør at den praktiske hjælp kan leveres mere effektivt
ikke sagt bare for at undgå
men jeg tror det er lidt for mekanisk at tro på at vi
kigge i bakspejlet og se hvad fortiden har bragt os af udgifter
skal ske i fremtiden jeg tror vi skal kigge ud af forruden og se på hvad
halvfems kommuner
medarbejdere der med deres kreativitet og indsats leverer en supergod kvalitet til rigtig mange ældre hver dag
som vi synes de har fortjent
afslutning på debatten rose alle de medarbejdere i den
skal jeg gerne som kandidat for mit parti fortælle hvad jeg
området men i dag står jeg på talerstolen som finansminister og vi mener der skal være en moderat vækst i
vi mener det er rigtigt at der hver eneste år bliver lagt en lille smule til det som vi bruger på velfærdsydelserne i danmark men jeg mener først og fremmest at
vi også kigger på de penge vi bruger i forvejen
vi bruger i forvejen og synes at vi bruger nogle af pengene forkert blot for at gentage det
er glad for at vi har fået styr på tilstrømningen af flygtninge og familiesammenførte der betyder at vi har kunnet flytte mere end fire milliard
i bruttoudgifter ud af omkostningerne ved familiesammenførte og flygtninge og så over på andre opgaver blandt andet på velfærdsydelser i danmark
ligget i finansministeriet det sidste år har gjort at vi har haft så mange bolde i luften at vi ikke er nået i mål med at lave
anden grund altid lander ovre i finansministeriet
besluttet her for nylig at udsætte
for at drøfte i god ro og orden inden folketingets deadline for fremsættelse af lovforslag
budgetloven for eksempel fremmer det man kalder benzinafbrænding at man for at bruge budgettet bare brænder det af sidst på året
problem hvis det fremmer at man ikke kan ansætte fast personale men må klare sig med vikarer så er det
men man skal huske at holde de problemer budgetloven giver
et problem med et massivt overforbrug vi så op gennem nullerne et
de første år af tierne og et overforbrug i nitten halvfemserne der var endnu større det er vi kommet ud af netop fordi budgetloven sætter nogle stramme rammer og det giver os også en god position
for at kunne give en højere
vi mener sådan set at skatten skal holdes i ro og at danskerne gerne må beholde
være råd til en god velfærd derfor er det vi har sagt at
også være fremadrettet vi siger i vedtagelsen som herre jeppe jakobsen
læste op på vegne af regeringspartierne og dansk folkeparti at vi gerne vil målrette
vi snakker om kommuneaftaler og kommuneøkonomiaftaler fremadrettet derfor er vi villige til at investere noget mere i at sikre at der kommer penge ud til det her område
kvalitetsindikatorer der siger noget om hvad der er god kvalitet for den ældre der siger noget om hvorvidt det vi leverer rent faktisk også er pengene værd det kan ikke være et mål i sig selv at det er dyrt
de problemer vi har er ældres sundhed i forhold til hvad det
er bygget op vi prøver jo i øjeblikket at forhandle og det ved fru pernille schnoor ganske glimrende om en sundhedsreform hvori en af ideerne netop er at hjælpe den ældre patient noget bedre igennem
er der lagt op til at når vi laver kommuneaftalerne lægger vi også vægt på ikke bare at give kommunerne flere penge men også hvad de skal bruge dem til ikke fordi
bliver nødt til at lægge vægt på noget for at få det fremmet ude i kommunerne det har vi valgt at gøre eksempelvis i aftalen med danske regioner hvor vi valgte at prioritere psykiatri målrettet jeg tror også på at når man skal lave økonomiaftalen for
tyve skal man målrettet prioritere nogle midler til at styrke ældreområdet ude i kommunerne jeg er klar til at bruge nogle flere penge regeringen er klar til at bruge nogle flere penge det er spørgsmålet om hvordan vi ikke bare
penge men også bruger de penge der er klogt
er rigtig mange steder altså det er jo stadig væk dækkende
til så lav en skat som mulig det er jo stadig væk dækkende at
bliver billigere at være dansker og billigere at drive virksomhed det er stadig væk dækkende at vi gerne vil have afviklet pso afgiften det er stadig væk dækkende at vi gerne vil rydde op i punktafgifterne
meget bredt spørgsmål jeg mener sådan set at
regeringsgrundlaget langt hen ad vejen er dækkende der er dog nogle ting som
eksempelvis ville vi fremlægge et forslag i
lo arbejder en langt større
mere attraktivt at tage arbejde eller opkvalificere sig
i danmark så det ville have været med til at gøre dansk økonomi stærkere
vi heldigvis noget andet eller måske det samme bare i et mindre omfang vi gennemførte en sænkelse af skatten på de laveste indkomster i
egen pension så vi sikrer at det altid kan betale sig at spare op til sin egen pension og det er to utrolig vigtige ting at det kan betale sig at arbejde
begge dele sker og at danskerne generelt får
holdbar måde derfor synes jeg at regeringsgrundlagets ord om skattelettelser
den skattereform der blev vedtaget
en skattereform hvor en socialdemokratisk ledet regering gradvis hævede grænsen for topskat
faktisk har man
to tusind og nitten er firehundrede og tredstusind danskere der betaler topskat altså hvis jeg måtte klappe i folketingssalen ville jeg nærmest klappe af den skattereform som blev gennemført under
nok kun havde det indhold den havde fordi venstre gik ind og forhandlede om den og blandt andet fik løftet grænsen for topskat
generelle politiske muntre hjørne og og det venskabelige drilleri
er enig med den ene eller den anden af mine kollegaer når regeringens politik på det område
er ganske klar vi ønsker en lavere skat for danskerne vi har ikke nogen aktuelle planer om
ændre indkomstskatten for nærværende vi har gennemført vores skattepolitik i forhold til indkomstskatten vi har sænket det for de laveste indkomster vi har øget fradraget på pensionsopsparingen og vi har sikret at det kan betale sig at gå fra dagpenge til at komme i arbejde
og enhedslisten går til valg på at
men lad nu det ligge den her gang
gøre andet end det der står i regeringsgrundlaget
regeringsgrundlaget der er vores udgangspunkt som regering og i regeringsgrundlaget mener vi at markant færre danskere skal betale topskat
til at ske det kommer til at ske at færre danskere betaler topskat fordi vi gradvis hæver grænsen for hvornår man betaler topskat vi har ikke nogen aktuelle planer om at komme med nye tiltag på indkomstskatteområdet jeg er glad for at vi har sænket afgifter for
skaffet danskerne billigere biler vi har skaffet sikkerhed omkring boligbeskatningen og vi har sat skatten ned for virksomheder og ikke mindst for folk der går på arbejde og tjener
at skabe værdi i det her samfund derfor har vi en skattepolitik som jeg står på mål for og
står i regeringsgrundlaget men ikke de ting
at vi aftalte at lempe topskatten og det har vi da ikke tænkt os at rulle tilbage
det ville have gjort at endnu flere hurtigere var kommet fri af at betale topskat jeg synes egentlig det er rimeligt
en læge læge eller
ved at grænsen for topskat bliver sat op og det bliver den i de kommende år det er den blevet frem til to tusind
gøre frem til to tusind og to og tyve med den politik vi vedtog
på det spørgsmål på det allerførste indlæg der kom altså jeg fortalte om vores politik
og også at vi har erkendt at den politik der står i regeringsgrundlaget på det her punkt kunne vi ikke gennemføre og hvad vi så har gennemført i stedet for
fulgt med er intelligente nok til at opfatte det første gang og derfor
så svaret på andre dele af spørgsmålene efterfølgende
gerne repetere det en gang til vi havde ønsket at lave en større lempelse af topskatten
til gengæld har vi gennemført en lempelse af skatten i bunden og en lempelse af skatten for dem der sparer op til deres egen pension sådan at det altid kan betale sig at arbejde og altid kan betale sig at spare
jeg enig med skatteministeren der er dog nogle ting omkring skattetrykket der
dårligt middel til at måle hvilken skattepolitik man fører eksempelvis
komme rigtig mange penge ind i statskassen i aktieavancebeskatning
kunne stige selv om man satte skatterne
politisk besluttet så mener jeg da at det er en borgerlig regerings opgave at sænke skatter og afgifter i danmark især i
sagde ved valget i to tusind
ville gå til valg på nemlig et skattestop
der er vækst i samfundet gør forholdet mellem skatteindtægter og bruttonationalprodukt at
så medmindre man har et ønske om at sætte skatterne op
for at danskerne skal af med endnu flere penge til det offentlige
grund af skattestoppet har kunnet se at skattetrykket i danmark langsomt har været faldende
jeg snakkede om tidligere men gradvis sådan at vi i dag står i den situation at danmark ikke længere er verdens højest beskattede land
overtaget positionen for mens danmark har haft et
har frankrig haft en klar stigning
jeg har ikke noget ønske om at danskerne skal tilbage til den førsteplads det er måske et verdensmesterskab jeg
derfor er det min indstilling lidt ligesom skatteministeren har
at det vil være godt hvis vi kan sænke skattetrykket for det betyder at danskerne kan beholde nogle
det er en lettelse af skatterne der blandt andet kommer ved
end ethundrede og enogtredstusind danskere
i danmark fået et arbejde på det private arbejdsmarked
vækst i antallet af ansatte i den offentlige sektor
gøre at vi både reducerer udgifterne og øger indtægterne og det er med til at gøre at vi både kan sænke skatter og afgifter og samtidig
under integrationsministeren for at tage imod antallet af flygtninge og familiesammenførte der kommer til
man har folk ansat under sundhedsministeren eller ældreministeren
sig af de svage i samfundet
milliard kroner fra toppunktet til det niveau vi har her i to tusind og nitten det er fire milliard
vi bruger pengene på ældre på syge end
spørgsmål om at man flytter rundt på direkte og indirekte skatter så kan man flytte
man vil så skattetrykket er for mig at se som jeg
i starten et rigtig dårligt middel jeg ønsker at danskerne får
at beholde nogle flere af deres egne penge til sig selv ja men jeg ønsker samtidig at vi har penge til velfærd inklusive børneområdet ældreområdet sundhedsområdet og grunden til at vi kan gøre begge dele
folk fra overførselsindkomst og ind på arbejdsmarkedet
sparer vi udgifter samtidig med at vi får skatteindtægter men vigtigst af alt
tidligere ikke havde noget at stå op til om morgenen
indhold i deres liv de får et arbejdsfællesskab
lov til at bruge deres ressourcer og deres kompetencer og derfor er det regeringen har gjort jo hvor vi gennem forskellige tiltag har øget arbejdsudbuddet og øget arbejdsindsatsen vi har fået mere
ansat i den private sektor siden to tusind og femten det giver en stærkere økonomi det giver færre udgifter
parti sad i regering fra to tusind og tolv et budget som min regering var med til at lave faldt rammen for kommunale serviceudgifter med tre en halv milliard
fra to tusind og femten til i dag har vi øget servicerammen med to milliard kroner
til de basale velfærdsydelser derfor mener
en god start på livet jeg mener ikke
i beskæftigelse dansk økonomi er stærkere i dag fordi vi har fået flere i arbejde fordi vi har sørget for at danske
og fordi vi har færre på offentlig forsørgelse det giver mulighed for
inden for en økonomisk holdbar ramme det giver mulighed for at vi
have lavere
lægger man dem på skuldre der er brede nok til at bære en sådan byrde eller skulle lidt færre betale topskat jeg mener faktisk lidt færre skulle betale topskat
regering fik venstre den daværende regering med til at vi skulle hæve grænsen
så lang en indfasningstid er der som regel med skattereformer
er hele indfasningen ikke på plads endnu så både i år i
til sidste år næste år året efter og året efter igen vil man have en forhøjelse af grænsen for topskat der gør at færre danskere
til at betale topskat det er helt i overensstemmelse med det der står i regeringsgrundlaget det synes jeg er glimrende
hvorfor er det så i orden at færre betaler topskat
dem der i øjeblikket betaler topskat men fremover vil slippe for det
arbejdsmarkedets kernetropper det er folk med mellemlange uddannelser eller det er folk der har taget et ekstra ansvar det
skiftende arbejdstider det er borebisser eller folk der rejser rundt i verden og sætter vindmølletårne op der er med til at sørge for
i dag bliver ramt af topskatten og det synes jeg ikke er rimeligt jeg synes at topskatten skal ramme nogle færre mennesker ministerlønninger og tilsvarende det synes jeg er helt rimeligt men ikke de lønninger den rammer i dag derfor er
de bredeste skuldre skal bære de tungeste byrder det synes jeg
nogle har så ment at byrderne har været for tunge eller at
nogle af skuldrene har været for smalle til at bære så tunge byrder
og sådan har vi danset rundt men det ændrer ikke grundlæggende ved at for mig at se
skal et skattesystem have en solidarisk finansiering ved
tjener mest også betaler mest
nuancerne i grænser og procentsatser
vi har haft med at få flere i beskæftigelse
danskerne beholde nogle flere penge til sig selv det vi blandt andet ved at sænke elafgiften vi gør det ved at sænke afgifterne på biler vi gør det med den nye boligbeskatningsaftale vi gør det ved at sænke
er en bred vifte af initiativer der gør at danskerne kan beholde lidt mere til sig selv men samtidig
råd til at vi fra nu af og frem til to tusind og fem og tyve har et råderum på syv og tyve
en reserve der skal tages stilling til år for år
på trods af de mange initiativer vi har taget vil være omkring femogtyvetusind danskere måske op til niogtyvetusind danskere
gevinsten ved at komme i beskæftigelse er mindre en to tusind kroner om måneden jeg synes
det er en uskik i et samfund at gevinsten ved at gå fra at være offentligt forsørget til at være på arbejdsmarkedet
aftale vi lavede med dansk
sænker antallet så er der stadig
at komme i arbejde ikke giver særlig meget ekstra
altså rent holdningsmæssigt
noget at holde sig i gang og så videre men økonomisk skal der også være en gulerod så hvis jeg havde et råderum og et flertal bag mig lige nu
velfærdssamfund vi har i dag og sænke skatter
næsten ikke nævne nogen skatter jeg ikke gerne ville sænke altså
indkomstskat rentebeskatning
jeg ikke gerne ville sænke hvis det var muligt alligevel at opretholde det samfund vi har i dag sagen er
topskatten det håber jeg
ikke noget at kernetropperne på arbejdsmarkedet fik lov til at beholde lidt mere til sig selv
for indkomstskatten er at gevinsten for at komme i arbejde er for lille jeg ville gerne have at vi havde skabt et større incitament
dengang vi fremlagde vores politik i to tusind og sytten var faktisk en større lettelse af lige præcis beskatningen