syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
laveste indkomster det kunne vi så ikke blive enige om at prioritere midler til og derfor nedjusterede vi den del i den aftale vi lavede med
det der er vores kendetegn er jo at vi sikrer at det både kan betale sig
enig med vedkommende eller om det er dækkende for regeringens holdning især på områder hvor
at det citat der er kommet ikke er dækkende for regeringens holdning sagen er jo at vi som regering har øget kommunernes
femten hvor spørgerens parti sad i
jeg synes ikke det er pinligt eller andet at man beder om penge jeg synes det er nødvendigt at der kommer flere penge
vi i stedet for bruge alle vores kræfter på at diskutere
at kigge på om de penge der er i kommunerne i dag bruges rigtigt
de midler vi har i den offentlige sektor egentlig bruges bedst muligt det vi kan se er at hvis man prøver at ændre på den måde man indretter den offentlige sektor
ret mange penge vi aftalte
kigge på den måde man laver erhvervsfremme
det siger kommunerne selv har frigjort hundrede million
bedre service til ældre til børn
folkeskoler og tilsvarende vi har kigget på lov om aktiv beskæftigelsespolitik med den reform
vi frigjort tusind årsværk
arbejde til andet arbejde
der for alvor flytter den måde man kan indrette
sektor på det er at man bruger de penge der er i
serviceudgifter har givet dem mere økonomi til at levere velfærdsservice det er som om spørgeren har glemt sin egen ministertid det er som om man ligesom
hvad det egentlig var for gerninger man selv stod for hvor man år efter år skar ned på kommunernes serviceramme
det er bare for at fortælle at vi altså er nogen der godt kender fakta
er der er regeringens politik så er det at vi bruger pengene på det rigtige lad mig give et konkret eksempel
over ni milliard kroner på modtagelse og indkvartering
flygtningetilstrømningen til danmark det er penge der går til velfærd i stedet for og det er penge jeg langt hellere vil bruge på velfærd end på modtagelse af flygtninge
sagen er jo den at i takt med at man bliver klogere og dygtigere
det muligt at løse nogle opgaver billigere
i dag markant billigere
den var for bare få år siden på tilsvarende vis har man på andre velfærdsområder været i stand til at være kreativ og innovativ
er innovationskraft nok til
at af den viden der er samtidig med at vi fra regeringens side er klar til at komme med flere penge på både kommunalområdet og regionsområdet ligesom vi har gjort det siden to tusind og femten hvilket var i modstrid med det der skete
jeg lagde mest vægt på at whitta jacobsen er enig med de kritikere der mener at
skylder svar på hvordan
har præsenteret en model som vil betyde at to tusind otte hundrede og halvtreds personer ud af hver årgang kan gå tidligere på pension fra arbejdsmarkedet altså ud af dem der er
to tusind otte hundrede og halvtreds personer ud af hver årgang
sygeplejerske pædagog eller hvad det var for nogle faggrupper som
lange liste af faggrupper der er nævnt
det er klart at hvis man ikke vil gøre det altså hvis det er sådan en helt snæver gruppe
der vismandsberegninger om at holdbarheden i to tusind og fire og halvtreds og fremefter vil blive helt fantastisk i danmark
har stor respekt for at man kan lave den slags slags langtidsberegninger af dansk økonomi jeg tror nu alligevel at de fleste vil have en udfordring med
ser ud på den anden side af to tusind og fire og halvtreds
ikke sige det og derfor tør jeg heller begynde at disponere et overskud der måtte komme efter to tusind og fire og halvtreds
kunne trække sig tidligere tilbage hvis man ikke
lavere pensionsalder af dem der er på arbejdsmarkedet
spørgeren siger at det er beregnet uden at kende
så fortæl mig lige præcis hvilke forudsætninger det er
hvad er det for nogle kriterier der skal til jeg modtager gerne de forudsætninger skriver dem ned og noterer dem så vi kan høre dem
til at sige noget som helst konkret om hvilke forudsætninger der er
jeg mener det er afgørende for opbakningen til en højere pensionsalder at mennesker der er nedslidte kan gå tidligere på pension og derfor synes jeg vi skal diskutere hvordan vi kan lave en bedre ordning for personer der er nedslidte
rørige personer kan gå tidligere på pension for at få mere tid på tennisbanen eller golfbanen synes jeg er en dårlig idé
er ikke med til at skabe opbakning til en højere pensionsalder generelt
at sætte en aldersgrænse ind som ikke har noget gøre med nedslidningsgrad
det er jo det der gør at den her spørgetime
et sted for politisk idéudvikling
til dem der er nedslidte eller bare til alle
bestemt aldersgrænse
en rigtig politisk diskussion
jeg skulle mene at man skal være fuldstændig nedslidt
man kan trække sig tilbage tidligere uden at være fuldstændig nedslidt
lande som har en drøm om at deres egne økonomiske problemer kan afklares ved at eurozonen
der ikke gennemfører de nødvendige økonomiske reformer
fremlægger det på at jeg er stærk modstander af at tro på at et sådant eurozonebudget kunne være en løsning på de problemer jeg mener at landende selv skal gennemføre den nødvendige
opretning af deres egen politik i stedet for at regne med
bare tyskland og andre lande gør det godt nok kan man læne sig op ad dem og lade være med at gennemføre reformer i sit eget land derfor har der
hvor stort det skulle være hvor hvor grandiost det skulle være og hvad det skulle bruges til og så videre men man besluttede i december måned
og der er mange forskellige ideer nogle af ideerne er faktisk også bare at man i fællesskab går ind og laver nogle puljer
og dermed holde hånden under beskæftigelsen
og elleve dengang vi blev ramt af en finansiel krise der gjorde vi noget tilsvarende derfor er det stadig sådan at danmark holder en dør åben for at hvis man indskrænker et eurozonebudget
og i sig selv fornuftigt
noget jeg umiddelbart er tilhænger af
få så tæt et samarbejde som muligt
eurozonebudget er at de siger at det
penge fra et land til et andet land for nogle af de lande der er i eurozonen ved jo godt hvad der kommer til at
at nogle lande vil undlade at lave reformer for at andre lande så skal betale deres regning
være sådan en opsparing man så bagefter kan trække på så er
været skeptiske hele vejen igennem omkring et eurozonebudget
jeg synes det er en dårlig idé med et eurozonebudget alle de tanker der bliver diskuteret når vi har udvidet eurogruppemøde hvor danmark sidder med ved bordet
trækker i den forkerte retning synes jeg men der er
kunne være fornuftigt det er bare små og svage stemmer og derfor
et skifte i retningen
være at der kan komme noget med som kan være interessant for danmark det ser bare ikke sådan ud og derfor vil min spådom i dag være
og jeg har før set større politiske kolbøtter end at man havde et budget i én retning og så pludselig går det i en anden retning og derfor siger jeg at den teoretiske mulighed for at
det er den forkerte retning jeg synes landene selv
bare kan læne sig op ad de stærkeste økonomier i europa og så satse på at de vil levere så stærk en økonomi at man ikke i sit eget land behøver at holde orden i eget hus
har en fælles valuta der betyder at deres valutakurser er låst op på hinanden da valutaen er den samme
den samme valuta så
gruppe af eu lande som har flydende valutaer enten fordi deres økonomi ikke er stærk nok til at de kan knyttes
hvor økonomien er stærk nok men de har valgt at have en flydende valutakurs med alle de risici det indebærer for svensk økonomi og så er der
eurokursen men som ikke fuldt ud er medlem af euroen i øjeblikket er det danmark
men der er jo nogle lande i den kategori som er uden for eurosamarbejdet og som ikke har en økonomi der er stærk nok men drømmer om at komme ind i eurosamarbejdet på sigt
godt tænkes at have et ønske om
møder jeg ikke har været til om hvem der har ønsket hvad
næsten også sagt at andre lande har haft det
have den samme klare stemme i debatten fordi debatten i sidste ende fører frem til en beslutning blandt eurozonelandene om hvorvidt de vil have et budget eller ej jeg kan advare imod det
også derfor vil jeg gerne repetere at det der blev konklusionen på topmødeerklæringen
med til at sende et klart signal til eksempelvis
jeg ved også at nogle af de nye lande fra østeuropa har fået så meget gang i deres egen økonomi at de nu har et berettiget håb om at kunne blive et
forankret i europa at de kan holde sig inden for et udsving på plusminus to procent af valutakursen det tilkommer ikke mig at stå og sige hvilke lande der har ønsket hvad jeg siger bare at jeg godt
mødes i kredsen af de lande der holder fast i at eus budget også fremadrettet skal være
procent af landenes samlede bni
om hvorvidt det skal være inden for den ramme der er eller uden for den ramme der er og der
jeg opgiver på ingen måde kampen for at holde fast i en budgetrestriktiv linje
vi kommer til at mangle storbritanniens stemme ved ved bordet
sundhedsvæsen den kommer til at betyde at vi får skabt omkring fem og tredive nye sundhedshuse så nogle af de opgaver der i dag ligger på sygehusene kan rykkes ud tættere på borgerne
skabt tyve nye akutberedskaber der gør at der kommer hurtigere førstehjælp ud til danskere der har behov for det vi får skabt nogle moderne flerelægepraksisser
vi får løftet kompetencerne ude omkring
kommuner der skal have en stadig mere aktiv og central rolle
i sundhedsvæsenet vi får skabt mulighed for at vi
kan gå direkte til behandling hos en fysioterapeut
have henvisning fra deres egen læge
stærkere det er så er finansieret ved en
så er det vores vurdering at der kan laves en besparelse på i alt
årligt fra to tusind og tyve og fremefter det er korrekt at det ikke er fordelt ud på de enkelte finanslovsparagraffer
dengang man lavede erhvervsskoleaftale i sin tid derfor er det
kommer ved at man ikke længere udbetaler vederlag eller partistøtte
fordi vi afskaffer det politiske niveau en anden del af det i alt to hundrede og halvfjerds million kroner om året kommer ved at gå ind
område der har vi jo sagt at besparelserne på
andre områder er det muligt at lave en besparelse
danske regioner men også i forhold til opgavebortfald det vil være sådan at
administration der ligger i kommunerne og i trafikselskaberne
både i kommunerne trafikselskaberne og regionerne
vi har tværtimod skrevet meget præcist i aftaleteksten at vi kommer til at opretholde
de fire sønderjyske kommuner men også det der
vi kommer til at kigge på hovedstadsområdet for at opretholde det men der er jo nogle områder altså der er jo nogle regioner der har afsat ret store midler i deres budgetter for to tusind og nitten på udviklingsopgaven som de ikke længere skal have
også i forhold til at servicere det politiske led også i forhold til at servicere
har medarbejdere der arbejder med den her slags og når
synes vi det er meget realistisk at kunne lave en besparelse der på de
opgaver ligger på to hundrede og halvfjerds million kroner om året fra to tusind og to og tyve og fremefter
det arbejde som vi har sat i gang for at få noget viden om de mange påstande der er omkring budgetloven
inden vi tager stilling til hvad der så skal ske og jeg vil godt sige nu bare for at foregribe spørgsmålene at jeg ikke
stilling til
fremadrettet det har jeg ikke ud fra den betragtning at den viden
bede om at have på baggrund af analyserne inden jeg tager stilling til hvad
især i den periode hvor sf sad i regering
og hvis man kigger på to tusind
og ikke på den samlede aftale ikke på anlægssiden så det som herre joachim b olsen sagde har været det klart positive ved budgetloven nemlig at man nu
gælder altså alene på driftssiden det gælder ikke på anlægssiden
de foreløbige tal for to tusind og
men en overskridelse på to milliard kroner på anlæg så hele den her snak om at budgetloven binder kommunerne
jeg skal som sagt der skal ske med budgetloven jeg tillader mig at holde et åbent sind for hvad der er den rigtige vej fremadrettet for budgetloven jeg mener stadig væk at der bør være en budgetlov
skal udvikle sig fremadrettet en ramme for hvad
tilkendegivet bare for også at imødegå det spørgsmål på forhånd på kls
men at det krævede at kommunerne kunne vise at de
den aftale vi har på det samlede budget når man tager både drift og anlæg med
det er altså sagt sådan lidt jævnt ikke særlig fremmende
at bruge rigtig mange flere penge i år en for så at have tilbageholdenhed i år to
jeg tror på at det der vil være svært vil være hvis man har
der er kontraproduktivt i forhold
eget ønske om at lave flerårige budgetaftaler
glæder mig over at der tilsyneladende er god opbakning til at vi udskyder
det gør at vi får analyserne her hen over sommeren og det gør at alle
partier har rig lejlighed til at sætte sig ind i indholdet af analyserne og få den viden der gør at når vi møder ind til den kommende folketingssamling
tyve har vi alle sammen et oplyst grundlag for at drøfte
vil være det når vi møder ind til folketingssamlingen
og her er forslagsstillerne jo egentlig statsrevisorerne og nu er herre henrik sass larsen både socialdemokratisk ordfører og også statsrevisor men
og statsrevisor
og jeg er lige præcis én plads over herre henrik sass larsen i anciennitetsrækkefølgen så jeg kan bevidne at der i de cirka tyve år vi har været i folketinget samtidig ikke har været et
hvis vi havde folk med endnu længere anciennitet til stede ville de sige
statsregnskabet for to tusind og atten det blev præsenteret den femtende marts i år har et overskud på en og fyrre milliard kroner det viser at den højkonjunktur vi
det formål at hvis vi skulle komme ind i en ny krise og det siger al økonomisk historik at vi på et
tidspunkt gør så vil vi have rygraden så vil vi have musklerne så vil vi have noget kapital vi kan bruge til at understøtte dansk økonomi holde hånden under beskæftigelsen ligesom man gjorde i to tusind og ni
dengang vi blev ramt af den internationale finanskrise
de overordnede tal et stærkt statsregnskab men det har selvfølgelig
at rigsrevisorerne og statsrevisorerne har været nødt til at tage forbehold for rigtigheden af § otte og tredive
tegn på at der er store fejl eller svigt i § otte og tredive altså skatteindtægterne men der er nogle afstemninger der gør at man ikke er sikker på om der
finansudvalget tidligere i år har kunnet notere at nogle af de usikkerheder der var i to tusind og sytten regnskabet er afklaret i forhold til to tusind og atten regnskabet
og tredive har der været et tæt samarbejde
der fortsat være det er jo sådan bare for at
at hver ressortminister er ansvarlig for sit eget område og finansministeriet
og skatteministeriet om at få lavet en nødvendig oprydning på de punkter hvor der er så store usikkerhedsfaktorer i forhold til to tusind og sytten regnskabet der er en række
ordførere som har nævnt at der er behov for
gøre noget mere ved skattevæsenet altså
jeg også glad for at kunne oplyse at der siden to tusind og femten er blevet tilført cirka tretten milliard
i forhold til de budgettal der lå i to tusind og femten til skattevæsenet når vi som regering i august måned præsenterer
er nogle særlige engangsudgifter i forbindelse med udarbejdelse af det nye ejendomsskattesystem
igen i to tusind og tyve og fremefter og derfor skal vi hele tiden diskutere
bruger pengene bedst i den offentlige sektor bruger vi dem på skattemedarbejdere på velfærdsmedarbejdere på
har sagt at der skal tilføres tusind ekstra medarbejdere i
nye medarbejdere blandt andet
oprettelse af nye skattecentre rundtom i landet
trådte i kraft den toogtyvende februar til erstatning for
efi system der blev sat i kraft i to tusind og tretten men som aldrig kom til at virke fordi det
det betyder at vi nu på en række områder har mulighed for at gennemføre en inddrivelse blandt andet
her for nylig udbetalte
en lang række danskere med gældsposter til det offentlige der oplevede at i stedet for at
inddraget til at afvikle den gældspost de måtte have eller dele af den
så derfor er der tegn på at skattevæsenet er i bedring der er tegn på at skattevæsenet har
ressourcer der gør at de kan løfte opgaven bedre end det vi har set tidligere men jeg tør ikke sige at vi er i mål endnu det tør jeg ikke og derfor er det en god idé at partierne bredt i folketinget på tværs af de
prøver at samles om at lave en helhedsaftale
af den nuværende skatteminister en aftale om hvad
som en del af det politiske spil men at vi bliver enige om igen at lave en bred politisk aftale om hvordan vi sikrer en langsigtet strategi for
for at løse den opgave der må være når herre rune lund nævner at det er vigtigt at vi hurtigt får afklaret
i de kommende år ja vi har budgetoverslagsår inde i finansloven men det er er når regeringen
i august måned for det kommende finansår at der kommer et endeligt bud på hvad rammerne vil være og det betyder at man der har en mulighed for
vi har som sagt siden to tusind og femten
lå dengang tilført
på finansloven nu her det
se den her positive fremrykning der
forsøgt at tage ved lære af fortiden
så valgt at sige nu starter med noget af det
er basalt også selv om det ikke løser alle udfordringerne men får det til at køre og så derfra bygger på videre fremadrettet jeg håber at vi kan fortsætte det gode samarbejde med både rigsrevisionen og statsrevisorerne i forhold til
få afklaret de uafklaretheder
tør ikke i dag sige om rigsrevisionen
fjerne deres forbehold eller der fortsat vil være en rest af forbehold tilbage
det var heller ikke mit ærinde her mit ærinde var blot fordi nogle havde nævnt et ønske om eksempelvis tusind flere medarbejdere
vi allerede har planlagt at ansætte to tusind flere medarbejdere
egentlig et svar på nogle kommentarer der var jeg anerkender fuldt ud at statsrevisorerne har haft en meget sober tilgang til diskussionen her den saglige tilgang
og en fælles interesse i at det grundlag som statsregnskabet hviler på
det nye ejendomsvurderingssystem
derfor i mine øjne ikke nødvendigvis skal videreføres fremadrettet
jeg videre at vi i august måned vil lægge frem hvad vi mener der skal være så jeg lægger mig ikke i dag fast på et niveau
tilkendegiver at vi er villige til også fremadrettet at investere de penge der er nødvendige i at sikre at
for at den enkelte skatteborger betaler det rigtige man skal
hvad angår skatteopkrævning men også inddrivelse kan man stole på at de regler der gælder for en selv også gælder for det omliggende samfund for hvis først den kollektive retsfølelse på skatteområdet forsvinder
bruge alle mulige smuthuller eller krumspring eller ulovligheder for at undgå at betale det man skal
glad for at vi en overgang havde en national aftale et bredt kompromis på skatteområdet og ro på området
har brug for efter perioder hvor der både har været markant nedgang i
jeg selv sad som som minister tilbage for ni år siden og tidligere og nu de senere år har været markant fremgang i beskæftigelsen
større afklarethed gerne bredt politisk for
at beslutningsforslaget her går ud på at
en politisk beslutning om hvilken diskonteringsrente man når man skal finde ud af hvad fremtidige gevinster og fremtidige
i et nutidigt investeringsperspektiv
hvis man vælger en rente
andet resultat men sagen er at
det der er kernen i vores beslutningsgange herinde
den grønne omstilling har en høj prioritet
investeringer i vindmølleparker at vi skal udvikle nye grønne
få mere vedvarende energi og hvordan vi får brugt
gøre det rigtige derfor vil
vores indstilling til hvad for et samfund vi gerne vil se udvikle sig der skal afgøre hvordan vi stemmer
det måtte betyde at der kommer en beregning der siger at det samfundsøkonomisk ikke er rentabelt hvis det er det vi politisk vil
går jo ind og siger at man skal tage en politisk beslutning om hvilken diskonteringsrente der skal være jeg er af
den opfattelse at vi politikere ikke skal blande os i hvilke kriterier der bliver lagt til grund når embedsværket laver
anvendes jo til andet og mere end klimainvesteringer den anvendes også til
mine øjne fastsættes efter en fagøkonomisk vurdering og ikke efter en politisk vurdering formålet med de samfundsøkonomiske vurderinger er at sikre at der er et konsistent fast og troværdigt grundlag for
værdien af de beslutninger man tager rent økonomisk set
flertal der måtte være i folketingssalen
forskellige initiativer over tid og til at være noget der afhænger af hvilke forudsætninger vi har valgt at lægge
lade os styre af hvorvidt et projekt
hvis vi mener at det har en værdi der ikke kan gøres op i økonomi
den danske diskonteringsrente faldende med løbetiden altså
ligger langt ude i tiden bliver diskonteret mindre når man vurderer dem
nutidsværdien af for eksempel klimaprojekter øges med gevinster på langt sigt hvis man går ind i
betydning for klimapolitikken som alternativet foreslår
for klimapolitikken med energiaftalen er der mellem alle
partier en aftale om at vi skal arbejde mod en nettonuludledning
med parisaftalen og et mål om nettonuludledning i eu og i danmark senest i
og halvtreds her er det relevante samfundsøkonomiske
sætte et konkret tal på
herunder følsomhedsberegninger så er nutidsværdien ikke det eneste evalueringskriterie den samfundsøkonomiske konsekvensvurdering har til hensigt at give et helhedsindtryk
pågældende projekt ved blandt andet at bruge flere evalueringsværktøjer
er nutidsværdien og der bruger man ganske rigtigt diskonteringsrenten et andet værktøj er den interne rente der ikke er afhængig af diskonteringsrenten den interne rente
over levetiden i praksis er det den interne rente
skal sammenligne rentabilitet af forskellige projekter hen over tid
det tredje værktøj er at se på hvad den mest omkostningseffektive måde at gå ind i et mål på
i vurderingen af hvilken
målsætning man skal vælge fremadrettet det er kun omkostningernes fordeling over tid der diskonteres
hvor der udarbejdes nutidsværdi er diskonteringsrenten kun et af flere elementer der
tredje gælder det at selv om opgørelse af samfundsøkonomisk rentabilitet er et centralt kriterium for beslutninger når en sådan opgørelse foreligger
rentabilitet ikke det eneste kriterie der indgår i forhold til offentlige
det er jo os der politisk beslutter hvad vi gerne vil
sig for øje en generel sænkelse af diskonteringsrenten vil øge rentabiliteten
vil fremme klimaprojekter frem for andre projekter hvis man vælger at bruge nutidsværdi som paramenter
inkluderer typisk det man kalder fysisk kapital
havvindmølle der har en levetid på maks fyrre år det er ikke nødvendigvis anderledes end det er for veje og broer lad mig også minde om at diskonteringsrenten
som politikere kunne tage de beslutninger vi mener er rigtige argumentere for og diskonteringsrenten og nutidsværdi
skal ikke bestemme over os i valget af de politiske
beslutninger jeg mener ikke at diskonteringsrenten skal være et spørgsmål
i forbindelse med de mellemfristede fremskrivninger
gjort i forbindelse med tyve
har fastlagt hvad det er og hvis der ekstraordinært har været ændringer i markedet det er gjort på et økonomiske fagligt grundlag og ikke ud fra en politisk beslutning i folketingssalen sådan mener regeringen det
ikke at alternativet underlægger sig tallenes diktatur hvis der er et projekt som i mener er rigtigt
om samfundsværdien beregnet efter diskonteringsrenten ikke er særlig høj
da for det politisk ved at sænke diskonteringsrenten flytter man bare barrieren for hvad alle projekter bliver vurderet til men ikke det indbyrdes forhold
motorveje vil blive langt mere rentable
foreslår sagen er jo at vi som folketing her
hvor værktøjet viser at det
er rentabelt nok så lad da være med at blive styret af
i at man ikke kan lave en grøn omstilling fordi diskonteringsrenten skal
vi laver en grøn omstilling i danmark
i at lave den grønne omstilling med et energiforlig der betyder at i to tusind og tredive vil hundrede procent af den strøm der kommer ud af vores stikkontakter og ud i vores lamper være vedvarende energi det er en historisk hurtig omstilling
har det ikke været fordi man her i folketinget har taget en beslutning og stemt om hvad diskonteringsrenten
om det var på tide at sætte diskonteringsrenten ned og vi ligger altså ikke højt vi ligger under frankrig vi ligger under holland vi ligger på niveau med norge
kigger på den danske diskonteringsrente og derfor ligger vi der hvor vi bør
i forhold til sammenlignelige lande
men om det er for dyrt er jo ikke noget finansministeriets regnemaskine skal vurdere
bech poulsen og jeg og alle
er medlemmer af folketinget selv skal tage en vurdering af
noget er for dyrt
prisen er for forskellige initiativer
at argumentere for et dyrere initiativ
jeg argumenterer gerne for at lave en øget grøn omstilling
til at se ud til at være billigere end det er
så vælger at bruge det til er et politisk spørgsmål altså fagøkonomerne giver os et regnestykke der siger at det vurderer de er nutidsværdien af det så må vi jo argumentere for om vi synes at den nutidsværdi er en pris der er værd at betale
forkert at sige at vi ligger højt vi har ikke nogen høj diskonteringsrente i danmark
på kort sigt ligger vi en lille smule over sverige men på lang sigt ligger vi under sverige vi ligger under nederlandene vi ligger under tyskland og eu har ikke en anbefaling af hvad landene nationalt skal have af diskonteringsrente de har en anbefaling af
sammenligner projekter på tværs i europa hvilken diskonteringsrente man så skal lægge ind
en diskonteringsrente i danmark der er fagligt baseret og
og så kan man lide resultatet eller man kan ikke lide resultatet men hvis ikke man kan lide det resultat der er i nutidsværdi
for en holdning man som parti har
det ærlige svar på hvad prisen er for et politisk forslag så må herre rune lund og enhedslisten jo argumentere for hvorfor man måtte vælge at foreslå en så dyr løsning det kunne herre rune lund
er at sige når regnemaskinen viser et resultat jeg ikke kan lide vil jeg lave regnemaskinen om hvis finansministeriet
i skulle tage og lære at argumentere for sin politik i stedet for at skyde på finansministeriets regnemetoder
sådan startede jeg sidste år på et
har naturligvis en helt central opgave i løbende at fremlægge sine regnemetoder herunder så vismændene som økonomiske vagthunde og andre fagøkonomer kan kigge med i beregningerne og se om der er noget der skal kritiseres hvis det er nødvendigt
og over at stå klar med svar hvis der kommer specifikke spørgsmål fra folketinget
bliver spurgt til det de krav synes jeg
embedsværket lever op til i dag
fuld åbenhed vil betyde et stort ressourcetræk på embedsværket og et enormt bureaukratisk bøvl
at de har udarbejdet et justeret beslutningsforslag der er mindre vidtgående end det vi behandlede sidste år der er flere gode elementer i det nye beslutningsforslag jeg anerkender
men jeg anerkender ikke forslagsstillernes ønske om at kunne regne videre på finansministeriets beregninger uden at finansministeriet så
jeg er nemlig tilhænger af den model vi har
hvor vi har et kompetent og upartisk embedsapparat der leverer retvisende og troværdige skøn uanset regeringens partifarve og som bruger de samme regnemetoder og laver de samme skøn
under den anden det synes jeg faktisk vi skal værne om og så har vi jo et system hvor embedsmændene regner men de ansvarlige ministre står til ansvar og på mål for
den politik der bliver ført både over for folketinget og
en balance og en arbejdsdeling mellem den udøvende og den lovgivende magt og det er et godt system som jeg mener vi skal holde fast i vi politikere skal passe på at vi ikke begynder at politisere over regnemetoder og kommatal
det er vel ikke derfor vi er politikere
rigtig sundt for dansk økonomi og den politiske debat at embedsværket arbejder efter den bedst kendte faglighed og at vi som politikere også skal acceptere at der er usikkerhed i de tal der lægges frem
må jeg sige at hensynet til at tage højde for usikkerhed som er vurderet af fagpersoner vurderes højt af mig når det er sagt
gerne understrege vigtigheden af at der er åbenhed omkring centrale beregninger og data der anvendes i
og jeg synes egentlig at der allerede
altså at der allerede
er en høj grad af åbenhed der desuden
få svar på de spørgsmål der måtte være både i form af skriftlige svar og ved tekniske briefinger på et ønsket
emne samtidig sender mit ministerium som
dataark til finansudvalget og andre
senest har økonomi og indenrigsministeriet også taget på sig at offentliggøre figur og tabelark
når der kommer nye publikationer på gaden det synes jeg er et godt tiltag
passe på med at drukne os selv
at offentliggøre uddybende bilag om hvad der for eksempel ligger til grund
også fast dataark til finansudvalgets medlemmer så tallene bag de økonomiske fremskrivninger er tilgængelige i excel for dem der
regne videre det dataark ved jeg fra mine embedsmænd mange interessenter udtrykker stor glæde for
have en dialog med finansudvalget om om der er andre ønsker til data
blive i tvivl om hvad efterspørgslen reelt dækker over
udarbejdes af et fagligt og upartisk embedsapparat
muligt kan samle hele folketinget om en tekst der fastsætter nogle rammer om åbenhed og skaber ro mod politisk indblanding i embedsværkets faglighed men som beslutningsforslaget
på ingen måde forudset den reaktion fra fru lisbeth bech poulsen jeg afsluttede
tak den fremstrakte hånd vil vi gerne tage imod
beretning men at få at vide at nu fejer man bare alting af bordet og nu vil man ikke være med til at lave åbenhed det havde
lave det der er godt for at vi får mere åbenhed
beregninger jeg startede hele min tale med at anerkende at forslagsstillerne har lyttet til
foreslår jeg stadig væk uanset om fru lisbeth
poulsen måtte afvise den fremstrakte hånd
tungt og omkostningsfuldt
nævnte at det tidligere forslag indbefattede en model der ville være tung og omkostningsfuld men når
sagt at det nuværende forslag ville være tungt og omkostningsfuldt jeg har for eksempel sagt
låner af finansministeriets faglighed uden at vi som ministerium
regnes videre på derfor er der nogle ting i forslaget som jeg er uenig i
synes faktisk det er rigtigt at kunne arbejde videre ved at sige hvad der så
og så er det vejen frem fra et beslutningsforslag
er den måde man manifesterer den enighed der måtte være
det man ofte gør ikke altid
at man vurderer hvad middelskønnet er ud fra den usikkerhed der er og hvis der er en stor usikkerhed nævnes det eksempelvis sådan det beregnes med betydelig usikkerhed at omkostningerne vil være x
tydeligt se hvad usikkerhedsfaktoren i det her er i forhold til andet især når man som medlem af finansudvalget er vant til at læse de mange svar
forbrug når man præsenterer finanslovsforslaget vi har fulgt
offentliggørelse af ting men hvis det er til hjælp for arbejdet at man
sådant tal frem tidligere
lavet på baggrund af de ønsker som kommunerne selv er kommet frem med i forhold til hvordan de fremstår og offentliggøres
i forhold til aftaler er det sådan set den part vi forhandler med der er en af de afgørende faktorer
hvordan det fremstår men
min tale fra starten af jeg synes også for eksempel skal arbejde videre med ideen om at udviklingen
regioners udgifter per automatik sendes til folketinget når der indgås nye økonomiaftaler så jeg tror sådan set at vi kan dække over det som
ikke er danmark der indførte handelssanktioner på mejeriområdet altså vi indfører sanktioner
den reaktion som er nødvendig når et land bryder international ret og begynder med magt at flytte grænser så er man nødt til at reagere det er vi som et demokratisk land
ikke os der indfører sanktioner der rammer et mejeriselskab det er ikke folketinget rusland har valgt at lave nogle sanktioner mod danske virksomheder mod europæiske virksomheder
men det er ikke os der har valgt at nogle virksomheder i danmark skal rammes vi har til gengæld valgt at vi
meget for at hjælpe de virksomheder videre for at afhjælpe den situation de er kommet i derfor skal
kan bekræfte at det er sådan at det ikke
er der jo med grøn vækst aftalen en målsætning om en landbrugsrelateret indsats på nittentusind
kvælstof de nittentusind
baseret på bedst tilgængelig viden og data der mangler imidlertid viden om indsatsbehov for flere vandområder ligesom der i det faglige arbejde med fastlæggelsen af reduktionsbehovet er knyttet en vis
tage højde for de her usikkerheder og manglende viden og det er derfor at regeringen har fastlagt en målsætning
nu og her angivet med helt konkrete virkemidler i udkastet til de vandplaner som jeg jo netop har sendt i høring det er for eksempel
vådområder det er yderligere efterafgrøder det er
er det jo besluttet ved aftalen om grøn vækst
der skal til for at opnå god økologisk tilstand
altså beregne det rent teknisk men så gør man bare det at man ser fuldstændig bort fra den manglende viden og den store usikkerhed
kan man sagtens nå op på tredivetusind
men det er bare nogle beregninger som er behæftet med ganske betydelig usikkerhed
adresserer helt konkret tredivetusind
tage nogle både samfundsøkonomiske og erhvervsøkonomiske hensyn i det her
fuldstændig at vi er forsinket
til at have fået de her planer sendt ud i høring de blev sendt ud i mandags og det er de blevet på baggrund af et meget meget grundigt
for at leve op til vandrammedirektivets krav
klar tale fra socialdemokraterne her man ønsker at sende vandplaner ud nu som skal reducere nu og her med tredivetusind
set også hørt socialdemokraterne udtale at man stadig væk ønsker et dansk landbrug og at man stadig væk ønsker danske varer
spændt på at følge lidt videre se det her med at leve op til eus minimumskrav betyder det vi skal med eus vandrammedirektiv
at levere god økologisk tilstand i vores åer og vores vandløb og det er helt klart også den teoretiske vurdering at vi med en reduktion på de nittentusind
kvælstofreduktion det eneste jeg kender til nu er altså at socialdemokraterne ønsker det nu og her se der er med grøn vækst aftalen
en målsætning om at reducere kvælstofudledningen med de nittentusind
i to tusind og femten og den målsætning gælder fortsat af de nittentusind
er der nu fundet konkrete virkemidler til de ni tusind
giver den største effekt jeg vil godt gøre det fuldstændig klart at det står skrevet i vandplanerne
er sendt i udvalg og at målsætningen for grøn vækst aftalerne er nittentusind nittentusind
spørgsmålet om eus forventninger
i ét stort sammensurium her se det vi har modtaget en åbningsskrivelse for
forsinkelsen i forhold til at få sendt vandplanerne ud i høring det erkender jeg blankt og der vælger fru mette gjerskov så at
stå og vifte med et i øvrigt fortroligt dokument det er så en taktik men jeg er
at vi i forhold til tidsplanen for hvornår vi har papirerne på plads har været forsinket
bestemt vores intention at leve op til forpligtelserne og jeg har absolut
landbruget skal levere af kvælstofreduktion jeg synes er meget nyttigt at få det fuldstændig på plads for
igen gøre det fuldstændig klart at det står skrevet i vandplanerne at de titusind
stadig væk er de nittentusind
intet er sket og at det hele bare bliver svinet til af landbruget kan
der er allerede opnået ekstremt store reduktioner
ind med nogle meget meget målrettede vandplaner hvor vi har virkemidlerne og økonomien på plads så vi rent faktisk
centrale budskaber på dette område jeg tror alle ordførere er enige
det har til formål at gøre en positiv
det skal ikke kun være for særligt interesserede men det skal jo netop være for det brede flertal af nordiske borgere og virksomheder og jeg kan
den nordiske dagsorden bliver lidt mere sexy jeg kan bekræfte at herre høgni hoydals færøske samarbejdsminister har præcis
det nordiske politikområde mere sexy i den brede befolkning og det tror jeg måske vi alle sammen kan forsøge
masser af muligheder
det handler jo simpelt hen om at vi udnytter hele dette samarbejdes potentiale helt rigtigt og
tilpasningsparat
det jeg aktuelt har gjort her er at jeg på vores seneste møde på færøerne foreslog mine nordiske kolleger at vi giver det nordiske regeringssamarbejde et serviceeftersyn med
nævnt at formandskabet for nordisk ministerråd i to tusind og ti har været rigsfællesskabets
er sådan at vi har holdt møder i alle dele af riget og både færøerne og grønland har siddet i formandsstolen
må konstatere at formandskabet er forløbet planmæssigt vi har haft nogle meget klare pejlemærker det har været globaliseringsindsatsen og
flere her som fremadrettet også fokuserer på
noget at gøre hvad angår hele grænsehindringsarbejdet og det vender jeg lige kort tilbage til men for lige at sige et par ord om hele globaliseringsindsatsen
af det nordiske samarbejde i retning mod et bæredygtigt norden altså et norden med større slagkraft og med større potentiale til simpelt
at udlægge det som low politics eller high politics det er politik det er vedkommende politik og det er vigtigt at holde fast
end blot et mål i sig selv det skal give
men så sandelig også virksomhederne hele denne nordiske merværdi som flere af ordførerne også har været inde på
med denne globaliseringsindsats ønsker vi altså at styrke grundlaget for fremgang
i de nordiske lande til gavn for hele den nordiske befolkning og jeg konstaterer at globaliseringsindsatsen altså er kommet rigtig godt i gang
er blevet finansieret af de halvfjerds million
det er sådan at de nordiske statsministre senest understregede vigtigheden af denne indsats
i nordisk globaliseringsforum som blev afholdt i
tidligere drøftet nordisk råds repræsentation
oplyse at nordisk råd var repræsenteret ved rapportør per kristian foss
og foreningerne norden var altså også repræsenteret
ved kristina persson men temaet for hele globaliseringsforummet i snekkersten var som
af den konservative ordfører grøn vækst og statsministrene
og det andet om elsamarbejdet men herudover
nogle flere initiativer blandt andet topforskningsinitiativet inden for klima energi og miljø som er kommet rigtig godt fra start målet er
vi bringer de bedste hoveder i norden sammen og på den måde bidrager til at løse de globale klimaudfordringer energi og transportinitiativet er også i fuld gang formålet med dette initiativ er at
og i det hele taget udviklingen af grønne drivmidler til transportsektoren første del som er visionen for elbiler er godt i gang og i næste omgang skal vi
bæredygtigt transportsystem i norden
i uddannelses og forskningsmiljøer ved at samle ekspertisen på små forskningsområder i norden der er altså kommet mange ansøgninger og det vidner jo om interesse
tegner godt sidst vil jeg gerne fremhæve det her fokus som mange af ordførerne også
gøre nordens kompetencer synlige i en globaliseret verden med stor konkurrence fra mange regioner der vil jeg da
set de endelige resultater af dem endnu
lidt om grænsehindringer som flere af ordførerne også har nævnt det skal være let at krydse grænser i norden og når jeg siger krydse grænser
til at studere og i forhold til at handle ja der er fjernet mange nordiske grænsehindringer men vi kan komme videre og
skal vi også videre der er det sådan at vi her i formandskabet har taget initiativ til at grænsehindringer altså er på dagsordenen i hele to tusind og ti på alle relevante ministermøder i nordisk ministerråd flere steder er der
måske ikke helt så mange som jeg kunne have ønsket vi har særlig haft fokus på arbejdsmarkedet og på
lovgivningskonference i tivoli den sekstende sytten november og den handler om at få styrket det nordiske samarbejde i forbindelse med vedtagelsen af ny lovgivning og implementering af eu direktiver
vi altså søger at få forebygget nye grænsehindringer som flere af ordførerne også har nævnt kan være en udfordring i forhold til implementering af eu direktiver
løst nogle grænsehindringer
med kæledyr fra bornholm via sverige til resten af
sådan at det var et svensk krav at dyrene skulle have ormekur og
altså rejse under forudsætning af at de ikke er i sverige i mere end fire timer det kan man godt trække på smilebåndet af men jeg ved at det har været en virkelig hindring og besværliggørelse for rigtig mange familier der har skullet rejse med kæledyrene
set godt man kan sætte et positivt hak ved et andet konkret eksempel på en grænsehindring som vi har fået ophævet er
folk fra åland nu sidestilles med svenskerne på svenske universiteter
i september blev indgået en svensk norsk aftale om at svenske og norske taxifirmaer
fastholde fokus på det her arbejde og af samme grund har statsministrene
jo så også besluttet at forlænge grænsehindringsforums mandat
med nordisk råds budgetgruppe og modtog netop nogle meget gode og
regeringen og parlamentarikerne og derfor ser jeg frem til at vi på sessionen finder et kompromis som vi alle sammen kan være tilfredse med afslutningsvis
bedste af de nordiske traditioner værdigt derfor glæder jeg mig meget til at
her videreført under det kommende
bekræfte at en ministerkalender er meget meget hårdt booket og og at der er masser af
jeg skal ikke gøre mig til dommer over hvilke invitationer integrationsministeren vælger at sige ja tak til eller nej tak til jeg kan konstatere og det er også blevet nævnt i dag
indkaldt integrationsministeren i samråd
for at drøfte de her spørgsmål og det er da i hvert fald en vej at gå
vi implementerer forskellige direktiver
er grænsehindringer som vi ikke kan slippe af med men så kan vi da i det mindste
man som borger i sit forsøg på at bevæge sig frit omkring er oplyst om
hindringer eller særlige veje man i givet fald
det her med at komme med en mere detaljeret redegørelse om alt hvad der
samarbejder i de fora vi nu engang er forpligtet til at samarbejde i eksempelvis i de forskellige ministerråd hvor
måske var manglende deltagelse manglende opbakning på
så indskærpet og i alle de formelle
hvor vi samarbejder i det nordiske regi er
bidrager at man stiller aktivt op
møder i mere uformelle sammenhænge skal jeg
bero på en vurdering af den enkelte ministers
kaster mig selvfølgelig ind i den konkrete sag fordi jeg er helt klar over hvor diskussionen ligger hvor uenigheden ligger i forhold til hjemsendelser og så videre det her handler om at
er blevet bedt om at møde op i et samråd og hun møder
forbrugerpolitisk netværk
at den uformelle embedsmandskomité som er nedsat altså hele nordkons fungerer
erfaringsudveksling om aktuelle forbrugerpolitiske spørgsmål og jeg tror at man skal tænke meget over
formelt råd igen det kunne jo i virkeligheden være en hindring for det
tværfaglige samarbejde der rent faktisk finder sted
hele det her fokus med at skabe den her nordiske merværdi
jeg mener ikke at vejen frem i det her netop skulle være at lave endnu
egentlig er til det tværgående samarbejde
jeg faktisk at nordkons i mange tilfælde kunne gå hen og blive en god model
er meget tydeligt at der er et meget meget bredt spektrum når vi debatterer
og hele ønsket om at finde balancen her sådan
tingene går hånd i hånd lovforslaget her
er jo ikke nyt i den forstand at vi i det her forår har drøftet det mål og indhold som ligger i
vi har drøftet den forenkling vi ønsker for reguleringen af husdyrområdet og vores ambition om en høj beskyttelse af naturen og miljøet også i fremtiden det blev jo også fremhævet af
allerede nu tage forskud på glæderne i nogle af de andre ting vi skal have fundet en løsning på
skridt tilbage og netop reflektere lidt over vores mål for reguleringen af hele husdyrområdet
gennemfører vi jo så en del af den samlede aftale grøn vækst tilbage fra juni to tusind og ni hvor vores mål
sikre at et højt niveau af miljø natur og klimabeskyttelse går hånd i hånd med en moderne og konkurrencedygtig landbrugs og fødevareproduktion
her i foråret med det mål at forbedre landbrugets og fødevaresektorens vækstvilkår
har to helt klare primære mål nemlig at sikre en klar forenkling for erhvervet og for kommunerne gennem de her nye anmeldeordninger og samtidig
få sikret en nødvendig skærpelse af ammoniakreguleringen for netop at leve op til de kommende natura to tusind planer men på en enkel måde
for landmanden men selvfølgelig også for kommunerne og
klar forbedring i kommunernes sagsbehandling af ansøgninger om miljøgodkendelse igennem de fire år som nu er
siden den gældende husdyrlov trådte i kraft
er nogen her i salen som er uenig med mig
ressourcerne på at sikre miljøet
at opføre nye store staldanlæg uden en miljøgodkendelse men det betyder
dyrenes velfærd lever op til de gældende krav
nogle ændringer som nu skal kunne gennemføres uden lange ventetider og uden unødvendigt
det staldanlæg landmanden har i dag kunne anmeldes uden at skulle igennem en lang godkendelsesproces jeg vil understrege at der med den ændring af bekendtgørelsen på området som jeg forventer skal træde i kraft samtidig med
til landskabet og til naboerne bliver sikret så jeg ser meget frem til at vi får gennemført den her forenkling det fortsat høje niveau
helt afgørende mål med det her lovforslag vi fastsætter nemlig skærpede krav til den tilladte ammoniakbelastning fra husdyrbrugene
med den skærpelse nedbringer vi påvirkningen af de her naturområder
vi altså sikre muligheden for at opnå den her
lavere grænser for godkendelse for typer af husdyrbrug som er årsag til en særlig væsentlig påvirkning af miljøet og det
med lovforslaget også et afstandskrav
placeringen af nye gyllebeholdere på hundrede
husdyrreguleringsudvalget og det er netop et udvalg som skal komme med anbefalinger til forenklingerne til forbedringerne og i det hele taget til en bedre samtænkning af reguleringen af husdyrbrug
skal forsøge her i min tale at komme ind på
at fremme renere og mere energieffektive køretøjer jeg har også konstateret at stort set samtlige af folketingets partier er enige med mig i at det er et godt og vigtigt formål at holde fast i
sådan som også nævnt at alle offentlige myndigheder og private virksomheder som er omfattet omfattet af eus
miljøbelastning og energiforbrug når de køber køretøjer
positivt at bruge det offentlige indkøb som en
alene det offentlige indkøb i danmark
beløber sig til samlet set omkring
når den her indkøbskraft eller den her store indkøbsmuskel bliver brugt
kan der jo netop høstes rigtig mange miljøfordele vi giver her producenterne et incitament til at satse hårdere på udviklingen af renere og mere energieffektive produkter og med et marked og en væsentlig efterspørgsel
meget langt med frivillighed i forbindelse med grønne indkøb det afspejler sig jo også i de øvrige initiativer vi tager på det her område for eksempel hele partnerskabet for
der er tale om fælles eu regler
forventer vi en effekt på den europæiske efterspørgsel på renere og mere energieffektive køretøjer fordi indkøberne nu netop bliver pålagt at forholde sig til
opgjort specifikt for danmark endnu men ifølge eus fremskrivninger
vil de nye regler på europæisk plan potentielt kunne reducere no
partikler med op til hele halvfjerds procent der er naturligvis en masse usikkerheder knyttet til de her estimater som der alt andet lige er tale om
det meget vigtigt for mig at pointere at hovedformålet
at få stimuleret markedet
så der skabes en markant efterspørgsel på renere og mere energieffektive køretøjer
på den her måde får et væsentligt incitament til at satse hårdere på udvikling af
vigtigt skridt i retning af at stille konkrete krav
at tænke miljøhensyn ind i det daglige arbejde der stilles jo
indkøbsbeslutningen nemlig at der skal stilles krav
se på at vi jo også efter et stykke tid må vurdere de erfaringer der rent faktisk gøres med de her nye regler
på behovet for om man skal operere med med
den overvejende positive modtagelse som det her forslag har fået i dag
fru mette gjerskov spørger konkret til kan lave en teknisk gennemgang
debatten her viser jo også
alle de faser vi arbejder i og derfor
have en teknisk gennemgang og det hele taget godt at have den her udvalgsbehandling hvor vi også
kunne gå i dybden med mange af de tekniske spørgsmål
en del af eus nye affaldsdirektiv
det tror jeg at enhver der sidder som ordfører på det her område også er klar over
de nationale affaldshåndteringsplaner de nationale
det er jeg af den simple årsag at uagtet hvor dygtige vi er til at få masser af nytte ud af vores affaldsmængder
er det også bare sådan at alene
affaldets vej til at blive affald
en enorm miljøbelastning
er jeg oprigtig optaget af at vi lykkes med at få afkoblet væksten i samfundet med mængden af affald
set at de her kurver har fulgtes ad hvordan får vi
jo ikke sådan at kommunerne på ingen måde må interessere sig
må kommunerne det men jeg er også godt klar over hvad der ligger i spørgsmålet fra oppositionen
er det første element i det her lovforslag
de nationale affaldshåndteringsplaner
skrevet ind i miljøbeskyttelsesloven
så det nu direkte fremgår at miljøministeren er forpligtet til at lave dem overordnet set er
ikke de store ændringer i forhold til i dag men de nye affaldshåndteringsplaner vil dog fremover komme til
gamle affaldsdirektiv for eksempel skal den nationale affaldshåndteringsplan indeholde en beskrivelse af den nationale affaldspolitik og en beskrivelse af prioriteringen på affaldsområdet de seneste affaldsstrategier har
ikke til at være fremover som noget nyt skal både de kommunale og de nationale planer i stedet udstedes hvert sjette år
behandlingsteknologier på banen den nationale affaldshåndteringsplan skal udarbejdes inden den første januar to tusind og tretten og den vil så udgøre den overordnede udmelding i forhold til de kommunale planer
så kommunerne har mulighed for at afstemme deres