syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
aftalerne ofte både indeholder bestemmelser om hvordan man skal beskatte på tværs af landene men også om at udveksle oplysninger så det bliver sværere at snyde i skat og der findes krav om inddrivelse så det bliver sværere at løbe fra fra regningen
det helt afgørende at lav og mellemindkomstlande får styrket deres skattegrundlag og på den
mener vi ikke er det rette sted i det tilfælde
behandle sin modpart ordentligt og når det handler om udviklingslande
frem sådan at andre lande får det præcis som de vil have det det er en reel forhandling
og vil fortsat kæmpe for
i den måde danmark giver bistand på hjælper til at få opbygget skattemyndigheder og få lukket skattehuller stoppet
at arbejde ud fra og det er ikke så unaturligt at danmark arbejder ud fra
modeloverenskomst og der vil som skatteministeren nævnte det før
også findes elementer fra den når man er færdig med at lave sit kompromis
jo stadig væk være tale om en forhandling hvor danmark vil forsøge at få det trukket i en retning hvor det er gavnligt for for danske virksomheder og interessant for danske virksomheder efterfølgende
ikke rigtig det giver mening straks efter sådan en forhandling hvor begge parter har måttet give
udpege vindere og tabere i forskellige elementer af
heller ikke sikkert at det er befordrende for overhovedet at få lavet en aftale som jo også
et udviklingslands interesse for netop
med danmark
kritikpunkter og udeståender og diskussion om
få lavet en gennemgang af den aftale indkalde skatteministeren i et samråd og stille nye
at diskutere med ghanas ambassade hvorfor de ikke beder om at få en ny forhandling hvis der er grund til at
det der er tale om her her behandler vi nogle andre
der egentlig er er målsætningen og der er en række problemområder i
at det er relevant at se på om der er behov for øgede ressourcer til forskellige delområder og at det egentlig er ministerens forventning at der vil ske en ændring af den ramme
hørte jeg det sidste udsagn her fra ministeren men hvis man kan sige så meget nu kan vi så få besked
jeg bare gerne bede ministeren om at bekræfte at han har hørt og forstået at der er et tilbud fra os
stemmer til en øget bevilling det kan handle om momsområdet det kan
bekræfte at det er man bekendt med og dermed også at der er en opbakning hvis det er det regeringen spiller ud
sammen med oplevelsen af at den offentlige sektor leverer varen for skattekronerne i form af velfærd af høj kvalitet
men i dag er det tydeligt for enhver at der er skåret for dybt og for hurtigt og at fokus på ligning kontrol og at løfte sin egentlige myndighedsopgave blev sat alt for ensidigt til side i den nye såkaldte indsatsstrategi en af de store syndere er
ekstremt ambitiøse idé om et omfattende inddrivelsessystem der fuldautomatisk skulle kunne håndtere flere hundrede typer af fordringer det lod sig som bekendt ikke gøre trods ti års arbejde med at udvikle systemet og konstante lovninger på at det var lige om hjørnet og på trods af at det
hjemtog man alligevel besparelserne kraftigt resultatet kender vi i dag de resterende medarbejdere kæmper alt hvad de kan men der er store problemer på en lang række områder i skat og man kan nu heller ikke overholde det finanslovsfastsatte
her valgperiode har regeringen så også desværre valgt at svække indsatsen mod
en ting vi har kritiseret kraftigt
afdækket hele striben af problemsager omkring udbytteskatten momssvindel og så videre
intern analyse af området min forventning er at ekstra manpower også vil vise sig nødvendigt her andre gange
planlagte ramme og som det er fremgået af min tale
bekymringer og problematiseren af skats mange udfordringer
ikke fuldt finansieret og den delvise finansiering der er er ikke tilstrækkelig og
på nuværende tidspunkt er vi som oppositionsparti ikke sagligt i stand til at sige hvor mange ekstra medarbejdere der er behov for
for bordenden i skatteministeriet til at lave den vurdering det er der bare ikke så vi vil fortsætte med og blive ved med at sætte fokus på de problemområder som vi mener der er og holde regeringen op på sit ansvar og forsøge at indgå aftaler der konkret skaber fremskridt og
det er korrekt
rune lund jo bekendt med at hvis man egentlig skal lave om
lavere det er det der egentlig kan udgøre en finansiering at der er noget mere
ikke er seriøst at have det mål som man har nu fordi der er så mange problemer der
en logik der stemmer med den måde vi laver
i politiforliget i retssikkerhedsaftalen og i forståelsen af skat ud af krisen oven på udbytteskandalen og kollapset af efi
er et behov men vi kan ikke sagligt som oppositionsparti sidde og udpege hvor mange der er behov for på forskellige
nye it systemer eller it systemer bliver billigere
det så et problem det er det jo ikke man selvfølgelig også i skat bruge pengene klogest muligt derfor
ansvar på så gør vi det jo rent faktisk bare
på de punkter jeg nævnte for herre rune lund for et øjeblik siden og også for sfs vedkommende gælder det at man ikke medvirker til de
lykkes at komme igennem med at der bliver afsat flere ressourcer til skat det mener jeg er bedre for vores skattevæsen end paradeforslag
og gerne vil fastholde ikke at tage medansvar har en interesse i at kalde det borgfred
kalde det sf siger her
medansvar for den tid man selv sad i regering fordi der ikke var penge nok det sf så har foreslået i finanslovsforslaget det man fremlagde sidste efterår var at der skulle afsættes tre hundrede million
det sf sagde der var behov for var tre hundrede million
det kan man slå efter der er så faktisk afsat to hundrede og syv og tres million
vi sidder i lange samråd og holder regeringen op på at den må sørge for at skat kommer til at fungere bedre
bare fastholde at sf valgte ikke at tage medansvar
på de problemer der var det undrede mig meget
med til at fortsætte den rammeplan der var for skat og gennemføre de samme effektiviseringer
man var med til at lave en serie finanslove siden hen hvor man ikke lavede om på det så tænkte jeg
at løfte ansvaret det var man ikke med henvisning til at der manglede penge det man så foreslår i finanslovsforhandlingerne er tre hundrede million
som man godt ved er et paradeforslag og som ikke kommer til at være en saglig måde
finansiere det på den måde som man godt ved vi skal finansiere det på i de aftaler der skal laves i i en
den besked vore ministre fik sådan som jeg har fået det refereret var jo hele tiden at det lå om hjørnet at det ville komme til at fungere og man havde altså investeret betydelige både midler
at det system ville komme til at fungere og derfor
jeg mener at det burde være gjort noget før og at man ikke har kunnet stole på de forsikringer man fik om at systemet kom til
det er ham der har fået en serie næser for sin synes jeg misforvaltning af skatteområdet
ligning kontrol korrekt myndighedshåndhævelse og på den anden side
den den blinde tro på at servicering
kan løse det hele der er en række områder hvor der
skatteministeren det samme omkring skattely social dumping og andre tiltag og det vil vi blive ved med og er glade for at vi kan være enige
finanslovsaftale og at det så er noget alternativet vil tillægge så meget vægt at man faktisk
alternativet så også tog medansvar de gange hvor det faktisk mens vi
var at også når vi er i opposition synes vi
det det handler om i virkeligheden altså at der faktisk sker noget og for eksempel da det kom til
opprioriteret skatteankestyrelsen og hele klagesystemet og nedbragt sagsbehandlingstider sprang alternativet fra ligesom man ikke er med i politiaftalen der styrker toldindsatsen og ikke er med i forståelseskredsen
bedre rammer for skat som jo betyder at der
at de argumenter vi har hørt i dag har været at man ikke ville have at der var mundkurv på partierne at debatten stoppede
man så noget helt andet jeg vil spørge om ikke man burde løfte sit ansvar ved at gå ind i den kreds af partier der
hvert kvartal mødes for at følge op på sagerne og dermed have en bedre mulighed for faktisk
kreds så skal jeg være den første til at bakke op om at den bliver åbnet på en måde så også sf og for min skyld også gerne andre af de forslagsstillerpartier der er her i dag
sætte mere ind det er jo en en mulighed man har og den kan man vælge frem for at
forringe vilkårene for de almennyttige fondes uddelinger det var vi jo egentlig ikke
det ville regeringen så alligevel gennemføre nu diskuterer vi en anden
med i danmark og det fastholder arbejdspladser her og det mål vil vi fortsat forfølge i vores politiske
må ændres der er afsagt en eu dom over for østrig der havde nogle lignende regler som dem der har gjaldt
hvor det altså ikke er muligt at begrænse fradragsret til
med skattefri uddelinger til at gælde uddelinger til
som det er nu så vil man altså åbne for en massiv spekulation i at placere fonde i danmark der så kan udbetale udbytter til udenlandske ejere uden beskatning og det duer selvfølgelig ikke så loven må ændres vi kan ikke andet end at bakke op om
det næste spørgsmål der følger i halen på det her nemlig det at det vil give nogle flere penge i statskassen når man laver de her
at øge beskatningen den her gang skal der ikke komme penge herfra til
forskellige velstillede grupper som regeringen gjorde i sidste års finanslov
den rigtige måde regeringen har har fundet
kritik bliver rejst af forskellige aktører så sent som i går havde vi et foretræde i skatteudvalget fra købmændenes investeringsfond der kan se
muligheder for at understøtte lokale købmænd rundtomkring
simpelt hen bliver ringere vi vil bruge udvalgsarbejdet og behandlingen af
i det hele taget til at se nærmere på tilbageførslen af provenuet altså de penge som den skærpede
jo også konstatere at skatteministeren er i gang med at formulere ændringsforslag om der skal yderligere til for at vi som samfund kan få den bedst mulige udvej af den her nødvendighed der er kommet til os af at ændre på fondsbeskatningsloven
ombudsmand bliver styrket med et egentligt skattekontor
hver især gode skridt i retning af en øget retssikkerhed på
i høj grad også om hvor effektivt det fungerer og at man ikke hele tiden kommer ud i nye problemer og skandalesager det håndteres i andet regi vi er indtil videre ikke så imponerede over regeringens indsats på det felt
handler om at genindføre omkostningsgodtgørelse til skattepligtige selskaber og fonde
er i dag for at indbringe en endelig administrativ afgørelse for domstolene hvis der inden fristens udløb er indgivet klage til folketingets ombudsmand der var
at styrke skats kontrol med udbetaling af omkostningsgodtgørelse ved at give skat adgang til at afvise åbenbart urimelige honorarkrav og til at opkræve renter ved henstand og tilbagebetaling af godtgørelsesbeløb og det foreslås at
bliver overført fra landsskatteretten til vurderingsankenævnene som
har kompetencen til at behandle de sager
at hvis klageren får fuldt eller overvejende medhold ved vurderingsankenævnet
godtgørelsesberettigede udgifter som har været afholdt ved landsskatteretten blive godtgjort med
en mindre udgift for staten ved forslaget på halvfems til
er vi naturligvis for da vi er med i den aftale vi støtter også regeringen i
flytte behandlingen af de her sager fra landsskatteretten til vurderingsankenævnene vi mener som sagt at de har kompetencen til
hvis ikke vi tager det her initiativ høringssvarene tager generelt godt imod de elementer der er rundet af retssikkerhedspakke
er selvfølgelig glade for at der er en form for kvittering for hvad vi har tænkt os at gøre på det område
rejst en del kritik af forslaget om at flytte de her fff sager til vurderingsankenævnene
men vi tager den kritik der er rejst i høringssvarene ganske alvorligt og vi må jo sørge for at de bekymringer der bliver der bliver rejst bliver belyst grundigt i
at få behandlet de kritikpunkter der er kommet på
fodboldens verden gemmes store summer i skattely og hvor man jo
hårdt skåret op har den situation at at almindelige mennesker betaler den skat de skal det
skattevæsenet for mere eller mindre
og at der så altså er en lille gruppe af folk der opretter selskaber
med at være store milliardbeløb som som ikke kommer i kassen hvor de burde være og hvor milliarder altså kan få lov til
samfundsundergravende i at vi kan have demokrati hvor vi beslutter os for at der er nogle bestemte skatteregler
opretholde et samfund det at vi kan drive et velfærdssamfund og at der så så samtidig foregår en helt systematisk skatteunddragelse og omgåelse af de selv samme regler
gøre noget ved det her også mens vi var i regering blev der taget forskellige initiativer
også nu forslag vedrørende indsatser i danmark og internationalt flere af dem har regeringen efterkommet
siden vi vi kom med vores udspil om skattely
og har skiftet mening om det her samarbejde med informanter der ligger inde med informationer som kan bruges altså at man er villig til at give en form for findeløn for at man får informationer der ellers bliver holdt skjult som kan bruges til at få
afvist i vores ønske om at forsøge at tilføre skat flere ressourcer til
forfølge de her sager
lade sig gøre fordi der jo altså er nogle der
også tjener rigtig gode penge på at facilitere og profitere af at lave den her skatteunddragelse og hjælpe til med
den kan foregå via banker advokatfirmaer formueforvaltere og andre den sidste kategori af formueforvaltere er
i københavn som altså via forskellige interviews afdækker en helt særlig kultur og et helt særligt tankesæt blandt den her gruppe af formueforvaltere som hjælper til
rigtig nok som justitsministerens siger at der
strafforfølge medvirken til skatteunddragelse det er så ikke en paragraf de har meget travlt med at anvende hos anklagemyndigheden
at ikke bare
og dermed også til at risikoen hvis man bliver taget
medvirke til det bliver større og også gerne sende det signal som er meningen med forslaget her altså at alene det at
rådgivninger og selv om rådgivningen ikke bliver fulgt men alene det at lave rådgivning komme med skemaet til hvordan du skal lave skatteunddragelsen
straf og altså er
vores egen idé om en fremgangsmåde havde jo
med regeringen skatteministeren ikke mindst til foråret det var jo dem som regeringen blev pålagt oven på den hasteforespørgsel der var i foråret men hvor der endnu
dér vi havde tænkt os at tage spørgsmålet op
sin vurdering hvilket jo også er utilfredsstillende for
den retssikkerhedsmæssige mulighed
og at man i det hele taget må arbejde videre med
omkring to og fyrre milliard kroner årligt i ejendomsskatter på et så upræcist
derfor var det en bunden opgave at få udviklet et nyt ejendomsvurderingssystem og det er godt at der er et
bredt flertal i folketinget bag den her aftale så man kan sikre
opkræve ejendomsskatter i danmark
og når man så har de nye vurderinger i to tusind og tyve
har betalt for meget i de seneste år hvor man altså
det manglede bare loven her udskyder så vurderingerne igen igen det
synes jeg på en måde lidt en falliterklæring for
har været den her årrække med de meget
det er nødvendigt at gøre det gør vi så med lovforslaget her ligesom lovforslaget muliggør indsamling af de data og videregivelse af de data som skal bruges hos forskellige myndigheder for at man kan få det nye ejendomsvurderingssystem til
imødekomme nogle af de ejere hvor der er opstået nogle urimeligheder på grund af alle de her års forsinkelse af nye
selv om vi har en aftale med hinanden vil vi selvfølgelig følge udviklingen af det nye system nøje det er ikke en enkel eller en lille opgave men vi tror på at det vil komme til at fungere og fungere væsentlig bedre end det system der er i dag
meget vigtigt at man løfter en opgave
det nye system og en dialog med borgerne inden det skal træde i kraft
boligbeskatning var blevet vedtaget sammen med ejendomsvurderingssystemet men det tillod situationen i blå blok som bekendt ikke
en regeringsudvidelse man skulle have på plads
vi kan komme hen til den diskussion men det må så komme i mellemtiden er det
skatteforøgelse og det er ikke meningen at der skal være den samme indtægt efter vores mening og det er der nogenlunde konsensus om
fra det her område så der må altså vedtages en ændring af beskatningen det har vi forpligtet hinanden på
skal skal være men altså med basis i nogle mere præcise
den aftale der er indgået er også at hvor der i regeringens udspil alene var en tilbagebetalingsordning for boligejere der havde betalt for meget
er det også aftalt nu at der skal være sådan en for
også er tilfælde af at der er blevet betalt for meget i ejendomsskatter i den mellemliggende periode hvordan det præcis skal ske har vi til gode at aftale med hinanden men det mener vi
er meget væsentligt så vi bakker op om det her lovforslag og
støtte de aktstykker der skal igennem finansudvalget for at finansiere udviklingen af
fem procent afgift op til en værdi
procent afgift på den resterende
med forslaget her vil man altså forhøje det her skalaknæk med toogtyvetusind kroner for personbiler
en høj registreringsafgift i danmark der har en række uheldige effekter sådan som udviklingen har været inden for bilmarkedet
ny teknologi har det svært på markedet fordi man pålægger afgiften ud fra værdien og det
hen dyrt hvorfor de biler bliver meget dyrere og sværere at få ind på det danske marked ligesom der er mindre sikkerhedsudstyr i bilerne i den danske bilpark end
en diskussion om registreringsafgiften
sidste år da den ikke i samme grad giver meget massive afgiftslettelser på de allerdyreste biler som almindelige mennesker aldrig kommer til andet end
af bemærkningerne fremgår det
bilsalget i øjeblikket er sådan at
fordi der sælges så mange af de mindste biler og de har så lille en værdi at de slet ikke når
til skalaknækket men der er dog flere der vil få glæde af den her form for afgiftslettelse end det man gjorde
man ikke skulle gå lidt mere grundigt til værks når man vil lave om registreringsafgiften
større omlægning hvor der især bliver mere fokus på hvordan klimabelastningen fra
få de samme indtægter i statskassen fra bilbeskatningen men på en langt bedre og
en væsentlig kritik af lovforslaget fra vores side fordi regeringen jo
gennemføre besparelser på uddannelsesområdet i de her uger diskuterer vi meget eksempler på
i ældreplejen problemer på fødestuerne og andre eksempler på at der er steder i vores velfærdssamfund hvor det altså kniber
med ressourcerne og alligevel er det lavere bilafgifter vi diskuterer i dag og ikke hvordan man kan rette op på de problemer som man oplever i hverdagens velfærd
heller ikke om man kunne bruge de samme penge til at investere i fremtiden altså skabe flere arbejdspladser mere opkvalificering mere teknisk forskning og så videre nogle
vil gavne dansk økonomi
nissebanden i grønland hvor fiffig jørgensen fra holme olstrup
situation i forhandlingslokalet hvor liberal alliance har en lang række krav som man så
men så vil de i hvert fald have billigere biler og er det ikke frygtelig dyrt i betragtning af at der kommer en og tyve milliard kroner årligt i kassen fra registreringsafgifter
hvis man er tilstrækkelig kreativ med excelarket kan man komme langt man skønner et mindreprovenu efter tilbageløb på cirka
i varig virkning et indtægtstab for staten på to hundrede million kroner
regnet med nogle meget store adfærdseffekter her og man budgetterer umiddelbart med at der er et tab på en milliard kroner i to tusind og sytten men på grund af adfærdseffekterne alene et indtægtstab på tre hundrede og
forhold at med lavere registreringsafgift følger også at flere biler vil blive erklæret totalskadede og derfor ryger over reparationsgrænsen på fem og tres procent af en bils aktuelle værdi der er flere ordførere
i regeringsblokken der har talt om at ændre på den her grænse det skete så ikke i finansloven men det lød jo godt da man sagde det til branchens fagblade vi har ikke et aktuelt forslag om at ændre grænsen og har ikke afsat pengene til det umiddelbart men
er en væsentlig pointe autobranchen har og det aktualiserer debatten om hvorvidt udregningen af omkostningerne ved at reparere en bil skal ske ud fra listepriser på reservedelene eller ud fra den egentlige omkostning ved de brugte reservedele som oftest er dem der anvendes i virkeligheden afslutningsvis jeg ved godt
tvivler på at regeringens beregninger holder stik her og man må forvente at
ved forslaget er større end i regeringens ønsketænkning vi støtter at se på bilbeskatningens indretning men havde vi lavet en finanslov ville de store beløb vi taler om her være blevet brugt på højere kvalitet i hverdagens velfærd
at gavne uddannelse opkvalificering
i flere arbejdspladser i stedet for en lettelse af den samlede bilbeskatning
har danskerne givet sig til at arbejde mere
to hundrede og firs million
det øjeblik man satte bilbeskatningen ned ville danskerne give sig til at arbejde mere med en samfundsmæssig værdi af to hundrede og firs million kroner hvad er det for en konkret situation man forestiller sig
nogle der arbejder og får deres hverdag til at hænge sammen ud fra det timetal de nu arbejder
men de to hundrede og firs million kroner af dem skulle altså stamme fra at folk
den registreringsafgift der er aftalt om elbiler
at skulle forlænge en fuld afgiftsfritagelse det ville nemlig koste et noget andet beløb end det
gå nogle flere år inden man tager de næste
bekræftelsen af at det her altså holder sig inden for det der jo ikke er en fuld afgiftsfritagelse
næste år og ikke halvtreds million og det er flere milliarder kroner over de kommende år som som sf
halvandet år siden blev it systemet efi skrottet og al automatisk inddrivelse af gæld til det offentlige har siden været suspenderet
kommer det i gang igen men hele det her automatiske system måtte man
om end kommunerne kompenseres for en betydelig del af restancerne som det er i dag
er det åbenlyst hvorfor kommunerne er frustrerede når inddrivelsen af gæld de har til gode og som
socialdemokratiet har jo presset på for forskellige tiltag på det her felt og vi hilser alle tiltag der retter op på vores skattevæsen velkommen vi skal have genskabt et effektivt og retfærdigt skattevæsen og vi skal have genskabt danskernes tillid til skat
statsministeren måtte kaste håndklædet i ringen og omdanne regeringen for at overleve som statsminister indgik vi som bekendt en aftale med den tidligere venstreregering om en investeringsplan for et nyt skattevæsen
side ønsket os en langt mere ambitiøs aftale indsatsområderne i skat opprioriteres slet ikke faktisk kan der godt vise sig at være nedprioriteringer på flere af dem
er godt at vi nu har taget fat på at løse de store udfordringer der ligger foran os med at få skabt et nyt
et af de områder der faktisk tilføres midler er altså inddrivelsesområdet som lovforslaget her beskæftiger sig med om det er tilstrækkeligt
om et nyt system bliver klart til den ønskede tid og med den ønskede effekt har vi til gode
i april to tusind og seksten indgik regeringen og kl en aftale der skal føre til tiltag om inddrivelse af kommunale restancer og med aftalen skal kommunerne kunne overtage de inddrivelsesopgaver
juni to tusind og seksten afgav vi som bekendt i skatteudvalget en beretning i forbindelse med behandlingen af
på det tidspunkt hvor vi tilkendegav at vi forventede at regeringens fælles forståelse med kl ville blive fulgt af et lovforslag
kommunerne og beretningen fra to tusind og seksten og skal danne grundlag for at kommunerne nu kan overtage inddrivelsesopgaven med deres fortrinsberettigede krav det er altså krav der drejer sig om
betaling for rottebekæmpelse og andre typer af forpligtelser der hviler på ejerskabet af fast ejendom
det vil altså være krav der ikke er under inddrivelse hos skat når loven træder i kraft de krav der er under inddrivelse hos skat på ikrafttrædelsestidspunktet vil skat skulle inddrive men kommunerne kan få mulighed for efter ikrafttrædelsen
analyser over for udvalget som led i udvalgsbehandlingen her desuden mangler regeringen at få forhandlet en bebudet aftale på plads med kl om et afkøb af de gældsposter som kommunerne har til gode men som skat ikke har formået
inddrive hvordan det går med den sag vil vi også gerne have belyst undervejs i udvalgets arbejde med
som sagt er situationen alvorlig når det drejer sig
det vil kommunerne gøre og derfor ser man en mulighed for at spare de penge
i skattevæsenet tværtimod er der jo en række områder hvor vi mener at regeringen ikke har været villig
uge og oplyser så også at det faktisk skulle være kommet i december det
virksomhederne tilbageholder a skat og arbejdsmarkedsbidrag og skal indsende dem til skat det
milliard kroner i to tusind og tretten til syv milliard kroner i juni to tusind og seksten som ikke er indbetalt til og afregnet med
klogere på den måde at skatteministeren i modsætning til i de artikler der har været i politiken
på en måde man ikke mener er udtryk for
hen bare mangel på inddrivelse
det tyder på at der i to tusind og femten da man måtte lukke ned for
man satte for få medarbejdere
stammer fra den her almindelige strøm i økonomien
kommer ind så er det jo stadig væk urimeligt over for alle dem der
jo længere tid der går jo større er risikoen for at man også må afskrive de her
også derfor jeg synes det det var lidt forbløffende at læse de artikler i jydskevestkysten der var lavet på baggrund af aktindsigt i skat at man kun nitten gange i to tusind og seksten havde forsøgt at få hjælp fra udenlandske skattemyndigheder efter nogle af de
man rent faktisk har gjort det nu har ministeren så chancen for at kommentere på de
er sket et fald i restancerne
skal prioritere sine ressourcer
sætte ind dér hvor der er størst risiko men der er altså tale om her at der var nogle mennesker nogle ganske få personer med nogle
nogle som dem som alle andre danskere risikerer at
smutte ud mellem fingrene på os fordi
vi tilbage ved spørgsmålet om man skulle have gjort mere da man måtte trække efi systemet ud af drift hvad man også efter min mening skulle
nået frem til den konklusion hurtigere men så må man så også
flertal for øgede bevillinger til skat
giver den instruktion at man må prioritere
med de ressourcer der nu er og som jo faktisk blev tilført efter to tusind og femten så vi vil fortsat hjælpe til spørgsmålet er om regeringen
meget langt fra det der var venstres udgangspunkt og som ikke havde været en god
lovforslag som vi behandler i dag for os indebærer pso aftalen en række fordele
de kystnære vindmøller bliver opført trods venstres
godt udstillingsvindue for den vigtige danske
det at kunne investere i den branche i danmark
den usikkerhed der var begyndt at brede sig hos interesserede investorer jo altså
opnår erhvervslivet ikke mindst industrien landbruget
en betydelig konkurrencemæssig gevinst i forhold til udenlandske
fordi vi har europas højeste energiomkostninger i forvejen overhovedet
få den fulde gevinst ved lavere energiomkostninger fik man altså kun i nogen grad i danmark fordi
man får en konkurrencemæssig gevinst er godt for dansk beskæftigelse og
også ofte generelt er mere miljøbevidste end
bliver brugen af el generelt billigere og det er jo en fordel i forhold til
vi diskuterer også meget elbiler i disse uger og for eksempel bliver det jo altså billigere at oplade sin elbil hvis man har sådan en og gør selve den økonomiske overvejelse
lovforslaget indeholder konkrete stigninger i det skrå skatteloft og en lidt højere bundskat
aftalen er helt indfaset i to tusind og fem og
den grønne check hvor den generelle grønne check bliver lidt mindre tillægget til
et eksempel på at vi kan samarbejde bredt i folketinget om vigtige aftaler vi synes for vores del
at socialdemokratiet har sat markante aftryk på aftalen
men vi er ganske tilfredse med den som den er endt
i stedet for at regeringen forsøger at udfordre de selv samme aftaler uden den lange periode med forpostfægtning og udsættelse af forhandlingerne
som man jo i lovforslaget må bemærke at der ikke har været tid til det kan forhåbentlig gøres bedre en anden gang ved at
hurtigere aflæser flertalsforholdene i folketinget
lidt højere bundskat og en ændring af den grønne check kan vi som det er fremgået af min tale støtte og
ikke havde haft en mekanisme som
massiv udbygning af den vedvarende energi i danmark og
olsen har en anden mening men men jeg tror nu ikke desto mindre at det har været nøglen til at få det løbet i gang nu er vi i en ny situation og så
også grupper som det vil være en økonomisk gevinst for at man så på samme tid kan give vores konkurrenceudsatte erhverv inden for industri turisme landbrug og andre ting en konkurrencemæssig
får det her til at være på en bedre måde jeg synes nogle gange at enhedslisten måske er lidt
er det i sig selv skidt og den argumentationskæde kan jeg bare ikke rigtig
selvfølgelig er underlagt nogle krav i danmark
produceres under mere miljøbelastende forhold
fald klimabelastende forhold i polen eller andre steder i
give de virksomheder en konkurrencemæssig fordel og få mere beskæftigelse i danmark samtidig har vi sørget for at vi har de samme penge
koster ikke almindelige mennesker penge de får en lavere elregning og skal betale lidt mere i skat det går nogenlunde lige op så herre rune lunds fremstilling
kan finde de penge der skal til for at udbrede vedvarende energi i danmark og de penge ligger her jo selv om regeringen gerne ville have haft at der var færre af dem så er de her nu i den aftale fordi vi er gået ind i det men hvis vi på samme tid kan gavne beskæftigelsen
til grøn omstilling er og at der er en god social balance i den alternative finansiering
alene det at der er nogle virksomheder der får gavn af det så skulle gøre at man at man lader sig ideologisk forblænde
om det er strøm eller andre brændsler og energiformer som man anvender og der er vi jo nået frem til at netop fordi vi har fået udbygget den vedvarende energi så meget
som den er trods modstand fra den borgerlige side i folketinget
bedre end så mange andre energiformer det er bedre at der bliver brugt strøm end så meget andet for
det kunne jo have at gøre med at når man laver den her manøvre med
at det der sker når man hæver bundskatten en smule som med det her lovforslag er at nogle betaler den af en lille indkomst men at man hvis man tjener rigtig mange penge jo betaler dette ekstra i skat og ikke bare
over for eksempel topskattegrænsen men af hele lønindkomsten efter
nogle områder og de samme boligejere bliver så i mellemtiden ladt hængende i usikkerhed i en rum tid endnu fordi regeringen ikke magtede at få skabt afklaring og lande en politisk aftale i efteråret
måtte redde stumperne af det borgerlige flertal måtte man dele forhandlingerne op i henholdsvis en del om ejendomsvurderingssystemet og en anden
svært at adskille diskussionen når man først har taget hul på at forbedre ejendomsvurderingssystemet og det viser sig at der er et tocifret milliardbeløb ekstra i provenu på den baggrund mens der egentlig er bred enighed om at meningen med øvelsen ikke er at skulle have flere penge i statskassen fra
opdeling dengang vi ønsker at nå frem til et boligskattesystem hvor ejendomsvurderingerne bliver så korrekte som muligt og løbende forbedres
er der jo altså ikke sket noget endnu og det er så i det her lidt underlige tomrum jeg har forsøgt
tålmodigt må befinde os nu og det er så bagtæppet for behandlingen af det lovforslag vi står med
grundskylden i to tusind og sytten
lovforslag vi behandler i dag er altså en udmøntning af den aftale konkret foreslår regeringen altså at grundskylden
og ikke stiger for de ejendomme er steget i værdi men som udgangspunkt bliver grundskylden på niveauet fra to tusind og femten og to tusind og seksten i modsætning til sidste år skal den fastfrysning så også gælde erhvervsejendomme
fem og tredive million kroner i tabt indtægt
og efter tilbageløb og adfærd er det
altså går til den her form for skattelettelse i to tusind og sytten det er så heldigvis også sådan med lovforslaget at
skulle være tilfaldet kommunerne bliver kommunerne
der kom fra vores side men det står nu til at blive vedtaget og vi behandler det altså
en aftale på plads hurtigt så vi har besluttet os for ikke at stemme imod aftalen om at fastfryse grundskylden for alle boligejere i to tusind og sytten men ved tredje behandling vil vi
det er uholdbart med drypvise tiltag i
boligbeskatningen det er en meget væsentlig beskatningsform meget betydningsfuld for mange mennesker
have den her usikkerhed skaber jo altså ikke ro for folk det skaber ikke den tryghed som vi ønsker og som
så vi afventer at regeringen kommer med et nyt udspil og kan egentlig forstå at vi fik at vide skulle fortsætte umiddelbart efter
er så ikke noget man lever op til nu men man lader det ligesom hænge få det genoptaget
tjener mange penge eller har en ejendom der har en meget høj værdi så betaler man også lidt mere når vi kommer over en anden grænse men hvor den ligge og hvad procentsatserne
over og under sådan
med hinanden i et forhandlingslokale vi har ikke noget konkret udspil til det nu men men afventer jo at vi kan få lov
en regning på et tocifret milliardbeløb til boligejerne i danmark hvis man ikke gør
så bred enighed om at man skal gøre noget andet nemlig at lave en ændring af boligbeskatningen
komme ud af diskussionen her i dag er at vi kan få et svar på hvornår vi skal forvente os at der kommer
et udspil men fordi der er skabt så stor usikkerhed for folk derude vil
have sådan en social fairness i vores skattesystem er altså også
lægge mere på det som er over en vis værdi og det synes vi er et princip der skal fortsætte diskussionen kan så gå på hvor
altså rigtig mange penge som man mister hvert eneste år
et milliardbeløb som vi hvert år går glip af og som jo kunne have været brugt til at
få dæmmet op for brugen af skattely og at få dem til at opgive den politik de har og det gør man internationalt
tage stilling til senere når vi jo faktisk har haft en omgang
var det her jo et emne vi bragte på bane men hvor vi
ikke at det var unaturligt når man var i gang med at diskutere en større milliardbevilling til at få genrejst
for at der var en fortsat bevilling til den her indsats slet ikke når man tager højde for at
at få flere informationsudvekslingsaftaler på plads
tilsender danmark informationer der kan bruges til at rejse et større antal skattesager herhjemme
betale en findeløn til informanter der lå inde med informationer som ellers
forfølge de her sager så man har altså et stort problem
information så man kan komme efter sagerne men regeringen har afvist at forlænge de her projekter hvorfor egentlig
det handler også om årene frem til to tusind og tyve
den samme årrække vi taler om
er vi uenige men
skulle tages fra andre områder i skat hvis der er øgede opgaver på
refererer ministeren jo bare til det åbenlyse at der kommer nye finanslove
i næste års forslag til finanslov har man tænkt sig at
til det offentlige som lovforslaget her omhandler som bekendt
måtte det her inddrivelsessystem efi lukkes ned i september to tusind og femten og hele den historie og alle de problemer det har skabt må siges at være en meget dyr arv fra den nuværende finansminister kristian jensens tid
som skatteminister problemer vi jo så stadig skal forsøge
i hele skattevæsenet var jo at man gav sig til at indhente effektiviseringer på baggrund af et system der endnu ikke virkede og som aldrig
det er altså nu et af de største enkeltstående problemer der har ført mange andre med sig i
synes jeg også det er fair at sige at venstre på det tidspunkt da man gjorde de her ting i i midten af
nullerne altså iværksatte arbejdet med efi dér
var advaret også af de daværende socialdemokratiske ordførere om at det her ville gå galt det skal så også synes jeg retfærdigvis siges at vi
i vores regeringstid stolede for længe på de forsikringer der kom fra leverandørerne om at systemet ville komme til at fungere indtil vi altså iværksatte den grundlæggende analyse af projektet der så blev færdig kort tid efter regeringsskiftet og hvor det blev den nye venstreminister
signaturprojekt fra kristian jensens tid som skatteminister i vk regeringen
rystende mange penge der ikke er kommet i kassen samtidig er det svækkende for tilliden til skat og og potentielt jo også
også synes at det er nødvendigt igen at sige at den efter vores mening er utilstrækkelig når det handler om at genoprette skattevæsenet
taget fat på en række af de kontrolområder hvor indsatsen halter og hvor aftalen jo altså også er underfinansieret også når det kommer til inddrivelsesområdet frem til det konkrete lovforslag
lovforslaget sker der altså en række effektiviseringer fordringer skal kunne inddrives med alle tilgængelige inddrivelsesmidler medmindre der er en særlig undtagelse i dag er det omvendt så der særskilt skal være hjemmel til at anvende lønindeholdelse og foretage
der sker en sanering og en samling af regelværket
man ophæver retten til at overdrage fordringer
ikke er inddrivelsesparate
de renter der dagligt tilskrives fremover bliver der altså maksimalt tolv forskellige så den absolutte forældelsesfrist på ti år regnes fra den første i måneden efter at renten
stiftet at man overhovedet kan tro at man kan lave et fuldautomatisk inddrivelsessystem med tre hundrede og fem og tres forskellige forældelsesfrister er jo lidt
retssikkerhed det er nødvendigt efter vores mening
skatteministeren og hans parti har ofte lagt skattevæsenet eller socialdemokratiske skatteministre for had fordi de arbejdede for at nedbringe skattegabet og skattegælden og lod hensynet til fællesskabet eller en kollektiv retssikkerhed veje
vil skatteministeren så øge muligheden for at skat kan gennemføre udpantning for borgeres gæld og i det hele taget forskellige skærpelser
og jeg skal på vegne af morten østergaard der har måttet dække ind for en kollega andetsteds sige at det også
radikale venstres stilling til
hvor der var meget entydigt fokus på én type retssikkerhed
den individuelle og her er der et lovforslag hvor man tydeligt også tager højde for den kollektive retssikkerhed altså at vi skal have de penge ind som folk skylder fordi ellers er det alle andre der kommer til
de forhandlinger der har været det at nå frem til en aftale om det her er
jeg enig i men vi har jo ikke kunnet nå hinanden når det handler om at styrke skats indsatsområder og det begræder jeg stadig
at når skatteministeren nu så entydigt får sagt at det var en klar fejl at gøre som kristian jensen i sin tid som skatteminister gjorde med efi systemet og at
at man vil være villig til at prioritere skattevæsenet højere og få det genoprettet og at finansministeren vil være lydhør hvis det er noget som skatteministeren kommer til ham
så spørgsmålet skal egentlig gå på om der er sket nogen ændring i regeringens
at også mit parti gerne vil have at der er bedre vilkår for at investere i forskning og udvikling af nye maskiner og robotter og andet udstyr
det der vil gavne vores vores erhvervsliv
den dom som skatteministeren også omtaler det er et emne vi optaget af
det som erhvervsministeren taler om i jyllands postens artikel som
der ikke er nogen sænkning af selskabsskatteprocenten på vej at det ikke er
har regeringen ikke nogen konkrete forslag om at sænke selskabsskatten hverken i den kommende finanslov eller i den to tusind og fem og tyve plan man må forstå at regeringen arbejder med
ikke i sig selv er god det er den og vi medvirker i den men det er jo at vi fik en blank afvisning
det krav til regeringen i de forhandlinger men blev jo fuldstændig råt afvist og det synes jeg godt skatteministeren må bekræfte her altså at vi havde de forhandlinger og at det var vores ønske at man styrkede indsatsområderne men
regeringen på det tidspunkt ikke var indstillet på
der er behov for at styrke vores skattevæsen eller om man hellere vil bruge pengene på noget andet og det var det regeringen valgte på trods af at vi
ønske om at styrke skats indsatsområder og fordi regeringen
er vi nu kommet med et omfattende udspil til hvordan vi mener at man kan styrke skattevæsenet og det håber jeg at vi kan bruge til
regeringen med på faktisk at lave en styrkelse på nogle af de områder jeg har nævnt her
tillid til at skattevæsenet fungerer som
jo på virksomhedsområdet at man kan se
internationalt og komplekst og det kræver simpelt hen at man er villig til at have de medarbejdere og de dygtige folk i skat der skal til for at man kan afdække de her sager og sørge for at skatten kommer ind som den skal
vores fællesskab ikke bliver snydt og at lovlydige virksomheder ikke bliver udkonkurreret på urimelig vis
skatteministeren var lidt mere fremme i skoene end bare henviser til at der også kommer en anden gang hvor vi kan diskutere
det og det vil vi gerne have i den her sammenhæng vil jeg komme tilbage til for det første sig om en tilretning af elpatronordningen så ikkemomsregistrerede kan benytte ordningen det skulle især være til gavn for almene
at den her elpatronordning kommer op til overfladen i lovforslaget får også dansk fjernvarme til at give nogle høringssvar
skal tage en yderligere diskussion af den ordning og andre tilretninger det kommer vi givetvis tilbage til i anden lovgivning men
betalingspligt for fogedretter og autoriserede auktionsledere når der foretages tvangsauktionssalg og hvordan momspligten skal være i den forbindelse
tale om et forslag der vil mindske et utilsigtet tab af momsindtægter når man sørger for at det er dem der står for
skal indbetale momsen bagefter og ikke den egentlige sælger
en situation med tvangsauktion kan betyde at staten går glip af de penge den skulle have haft
et retssikkerhedsmæssigt fremskridt i punktet
tilbagebetaling af tinglysningsafgift hvor man i dag
at skulle betale dobbelt tinglysningsafgift når man så skal have rettet
en fejl og den justering der er tale om her hvor mere generelle forhold kan udløse tilbagebetaling uden fornyet tinglysningsafgift virker rigtig
i forbindelse med sikkerhedsstillelsesordningen for potentiel toldskyld
også i forslaget og også det kan vi støtte
påtale at der tilsyneladende ophober sig så mange fejl i lovgivningen at det så er nødvendigt at gå ind og rette dem
men de burde jo slet ikke være opstået i første omgang en af de fejl der bliver rettet handler om at
elever der har været gjort skattepligtige af deres befordringsgodtgørelse ikke skal være det længere
til at give dem en rimelig smidig gang igennem folketinget men der er så også spørgsmålet om
skatteministeren har stillet de flypendlere som det fortrinsvis drejer sig om i nordjylland og på bornholm noget andet
og mere i udsigt end det som fremgår af lovforslaget og derfor vil vi godt bede om at man skiller det ud
pendlerforeninger og andre som det her berører hvad der jo ikke er sket i forbindelse med
flypendleres befordringsfradrag ind i den her store samling af mange forskellige
en nærmere behandling af det her spørgsmål om flypendlerne som jeg så forudser vil tage lidt længere tid end de øvrige at få igennem folketinget min gode kollega bjarne laustsen er til stede her og jeg har jo bemærket tv to og nordjyske stiftstidendes dækning
den pendlerforening der findes i området simpelt hen
meget utilfreds med det der bliver foreslået her
nærmest hellere være fri derfor synes jeg vi skylder os selv at tage en lidt grundigere behandling af det element af lovforslaget end hvad der umiddelbart bliver lagt op til når man
samler de her ellers relativt ukontroversielle ting i et lovforslag for at få dem igennem folketinget
vi kan vi kan støtte den her række af elementer jeg har omtalt
kan også støtte en forbedring i forhold til flypendlernes fradrag men sætter altså spørgsmålstegn ved om det er den rette løsning
det men men der er så en forpligtelse til at få det afklaret inden
løse i år af hensyn til de pendlere der jo venter på at vi finder
justeret noget ned så der kun er de fem og tyve procent tilbage det var vel sådan
man kunne skrue på jeg forestiller mig at skatteministeriet har
vi mennesker miljø og natur for meget ikke mindst i den vestlige verden har vi
vandforsyning og plastikophobning i havene og andre miljøproblemer påkalder sig heldigvis stigende fokus
da vi havde regeringsansvaret i den tidligere valgperiode
endte deres dage som affald både i hjemmene og fra virksomhederne derfor rettede
at skabe affald i produktionen på byggepladser og i tekstilindustri ved at stoppe madspild og mange andre punkter
andet med den meget omfattende ressourcestrategi som regeringen
godt for miljøet hvis vi smider mindre ud der er jo også penge at spare hvis vi kan forebygge at affaldet opstår i første omgang
ved at produkter i udgangspunktet designes snedigere og med færre
produkter der er designet sådan kan holde længere og
lettere at reparere og vedligeholde når produkterne så har aftjent deres værnepligt skal vi tænke i hvordan vi kan genanvende materialerne i
vi har meget få undtagelser og og ingen differentieringer af satsen det gør det til en skattekilde som med et ret lille tab undervejs genererer en betydelig indtægt til staten
andre områder er enige med forslagsstillerne om at ville forbedre derfor mener vi at man skal være meget varsom med at pille ved momsskruen og åbne op for at en lang række forskellige formål skal forsøges opnået ved at lave nogle meget målrettede og også komplicerende
men man kan nævne at som følge af blandt andet skattereformen fra to tusind og tolv
bliver skatten på arbejde og jo dermed også på at reparere
stedet for et forslag som det her synes vi at løsningerne snarere ligger i de ting jeg forsøgte at beskrive tidligere
vi genbruger mere heldigvis er der også meget gang
i genbrugsforretninger flere folk er villige til at købe brugte ting at vi sorterer og genanvender flere ressourcer og bruger andet affald der så ikke kan genanvendes
vi skal endnu længere med de ting som på nogle punkter jo er godt i gænge
på eu plan nævner forslagsstillerne jo selv i bemærkningerne til forslaget at der er vedtaget et ecodesigndirektiv i to tusind og femten
stille europæiske krav til forskellige energi og ressourcekrævende produkters indretning og levetid vil også være langt mere effektivt end at indføre et skattefradrag
i danmark med tvivlsom effekt endelig synes jeg også der er behov for en kultur og adfærdsændring jeg tror faktisk at det øgede fokus der er på genanvendelse og affaldssortering
vil bidrage til en øget bevidsthed og en øget værdsættelse af kvalitetsprodukter der holder i lang tid og som kan repareres så som det fremgår er vi enige med alternativet i at vi vil passe bedre på miljø natur og ressourcer men vi kan ikke støtte de specifikke forslag til det som
også giver sig udslag i den pris som vi som forbrugere møder
fra en tankegang om at der her er et forbrug vi gerne vil begrænse og et provenu til staten som vi kan skabe
er en betydelig skattekilde der giver godt fyrre milliard kroner om året i skatteindtægter til at drive vores velfærdssamfund for
det er jo helt uholdbart at vi har været i en situation hvor grundlaget for skattebetalingen har været så upræcis
og hvor det ikke har været muligt at klage over ejendomsvurderingen og
måde lidt mærkeligt at folk tilsyneladende i danmark bare vænnede sig til
meget stort problem og ikke
nogle nedslagspunkter i forslagene starter altså med træfsikkerheden vurderingen af huse og ejendomme er ikke en eksakt videnskab der vil altid være et element af skøn i forhold til hvad der er den helt rigtige pris for et hus eller en ejendom og når først
sælger skal finde en køber kan der jo være alle mulige forhold der gør sig gældende som som gør at et bestemt hus eller lejlighed
bliver solgt lidt anderledes end måske lige skulle skulle tro så der er ikke på den måde en eksakt pris men med det nye system baseret på faktiske handelspriser i et område forbedres træfsikkerheden mærkbart der indføres en vurderingsnorm en usikkerhedsmargin på
deklarationsprocedure så man kan se hvilke oplysninger der har betydning for vurderingen af ens ejendom
for at supplere med nye oplysninger før vurderingen foretages
er det også besluttet at lave en tilbagebetalingsordning for lejere og andelshavere så præcis som det nu kan lade sig gøre tilbagebetaling vil typisk ske i landdistrikter og i mindre byer hvor vurderingerne har været
præcis hvordan den bekendtgørelse ministeren udsteder for at
og der er det altså som sagt vigtigt for os at fastholde et lægmandselement og en
forståelse for lokale forhold det fastslås også at det koster tusind kroner
det er vigtigt at få sagt at der altså så er en deklarationsprocedure
en større træfsikkerhed i systemet generelt
og forhåbentlig et mindre behov for
om der er dimensionering til at håndtere de klager der vil være men
kan blive et mindre klageniveau ikke desto mindre er der en opgave i
at borgerne stoler på det og at systemet kommer til at fungere så godt
stole på det herudover foreslås initiativer der skal højne kvaliteten af behandlingen af klagerne
borgere og virksomheder årligt betaler i ejendomsskatter
folketinget løser i den her valgperiode det har altså som sagt været helt uholdbart at vurderingen af fast ejendom var så ukorrekt og siden hen måtte helt suspenderes det er kun godt og retfærdigt at vi nu
på vi er som det fremgår