syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
et godt lille tiltag til at gøre det
skibsfart etableringen af et nyt
er en udløber af aftale om initiativer for danmarks digitale vækst skibsregistret skal bidrage
byrdelettelser for den maritime industri via bedre muligheder for selvbetjening
der kun er tale om mindre justeringer skyldes
det i dag planlægges at lade digitaliseringen ske på en gang i to tusind og seks var det tanken at
som folketinget ved er der sket en stor udvikling i samfundet på det digitale område hvor det i to tusind og seks var relativt nyt
en digitalisering af skibsregistret vil føre til byrdelettelser for erhvervet på nuværende tidspunkt
den til den tid siddende erhvervsminister jeg håber er mig men det kan også være det
systemet i kraft
jeg åben over for den diskussion det er jo et meget kort høringssvar der er blevet sendt ind
præcis hvilken situation det vil være et problem hvis man ikke
og reglerne skal være velbegrundede så jeg har behov for at se nogle eksempler på
hvor det vil gå galt hvis
nogle af de andre parter som
det her er blevet vendt med har ikke haft de indvendinger og har ikke følt at
vil sende noget lidt mere uddybende om hvilke situationer de
og så vil vi selvfølgelig tage de indvendinger alvorligt
for beslutningsforslaget nu skal jeg lige finde
behandler et beslutningsforslag om samfundsrepræsentanter i finansielle institutters bestyrelse
enhedslisten alternativet og socialistisk folkeparti indtil to tusind og to var det et lovkrav at der
blev afskaffet i to tusind og to foreslås det nu at offentlige repræsentanter skal have mulighed for at indberette mistænkelige og ulovlige forhold samt overdreven risikotagning til statsadvokaten for særlig økonomisk og international
samfundsrepræsentanten ifølge forslagsstillerne fritages for tavshedspligt i
til orientering af myndigheder og endelig skal samfundsrepræsentanterne leve op til gældende fit proper regler
at det oprindelige krav blev ophævet i to tusind og to var at
nogen forskel for eksempel i form af øget ansvarlighed i bestyrelsen
som jeg fornemmer ligger bag forslaget om at sikre
den finansielle sektor det er jo for alle i folketinget fuldstændig uacceptabelt hvis der foregår det regeringen føler bare ikke her at
og jeg ved også at finanstilsynet har en række forslag
offentlige repræsentanter
har foreslået at folk som mogens lykketoft så skulle sidde i i bestyrelsen
sikker på at
at sætte eksempelvis gamle politikere ind i bankernes bestyrelse ville gøre at man opdagede ting som den hvidvasksag som jo hele den her diskussion nok udspringer af det kræver en
meget stor viden om hvordan en bank fungerer det kræver en skarphed om
besidde så derfor mener vi altså ikke
ret præcist svar på de udfordringer som er i den
finansielle sektor og vi har andre forslag som vi snart
vil præsentere og diskutere med den finansielle
eksempelvis at bekæmpe hvidvask bliver større end det har været hidtil
med alle partiers opbakning i folketinget også har vedtaget højere straffe
og at vi også med fuld opbakning fra hele folketinget nu vil gå i gang med at styrke finanstilsynet så chancen for
øger risikoen for at blive fanget
øger man også motivationen til at gøre mere ud af at bekæmpe hvidvask
i hvert fald noget af det som jeg føler er svaret på hvordan vi sikrer at bekæmpe økonomisk
whistleblowerbeskyttelse
det er bedre svar på udfordringerne end det forslag her som vi synes har nogle åbenlyse
velkomne ideer bliver ikke dårligere af at de kommer fra partier der sidder uden for den finansielle forligskreds og dem vil vi lytte til med lige så stor interesse som
i den finansielle sektor så tak for de konstruktive input der
ser jeg ikke lige for mig hvis man sætter tidligere politikere ind i i bestyrelserne
sfære hvor meget skal politikere sidde direkte
i bestyrelseslokalet vi risikerer også at udviske ansvarsfordelingen mellem virksomhederne og myndighederne
i det øjeblik man sidder i bestyrelseslokalet
også et medansvar for det der foregår uden at man nødvendigvis har kvalifikationerne til at gennemskue alt hvad der foregår
ikke som det mest præcise svar på de udfordringer der er
at der er andre værktøjer vi kan bruge som meget mere præcist adresserer de udfordringer som blandt andet
institutter og det er jo som det skal være at man kan
jeg er ikke overbevist om at samfundsrepræsentanter ville fange den type af adfærd som vi ønsker at bekæmpe
fremlægge en række forslag til hvordan vi mener at vi kan adressere de udfordringer
ikke i dag det gør jeg når de er klar
bech poulsen og herre rasmus nordqvist har sagt at der er et særligt samfundsansvar når man er en stor betydende bank i
og derfor er det vigtigt at de mennesker der sidder i en bestyrelse har kompetencer til at drive
nævner det her med at det kunne være tidligere politikere så
hørt det i debatten at det er der folk som har foreslået
samfundet bekæmper kriminalitet og eksempelvis ikke forholder sig passiv over for hvidvaskning som er en dybt alvorlig forbrydelse
vi har som sagt nogle bedre ideer til hvordan vi vi bekæmper det end det der ligger i beslutningsforslaget
samler og fokuserer indsatsen mod international skatteunddragelse flere ressourcer
nogle hensyn der gør at regeringen
støtte beslutningsforslaget og det vil
otte og tredive og forklare hvorfor regeringen ikke kan støtte det
og ej heller har en frihandelsaftale med eu virksomheder der er dømt for økonomisk
imødekomme beslutningsforslaget på det punkt for det første vil det betyde at en offentlig ordregiver vil skulle lave en konkret vurdering af hvordan forbundne selskaber har tilrettelagt deres skattemæssige forhold
ikke nødvendigvis en helt ligefrem og
det bryde med retssikkerheden at udelukke en virksomhed med henvisning til skattemæssige årsager hvis virksomheden der udelukkes ikke reelt har begået et brud på skattelovgivningen
der altså fortsat skulle betales skat i danmark
af de andre eu landes love
på den baggrund kan regeringen ikke støtte beslutningsforslag b otte og tredive det vil sige ændre de nationale udbudsregler
jeg gå videre til beslutningsforslag b ni og tredive og forklare hvorfor regeringen ikke vil støtte
ni og tredive der handler om at ændre eus udbudsregler det frie marked den frie adgang til de øvrige eu landes markeder er en af hjørnestenene i eu
markedet for offentlige kontrakter
danske virksomheder har samme adgang til at afgive tilbud i forbindelse med offentlige udbud som virksomheder har i andre
vil regeringen ikke støtte beslutningsforslag b ni og tredive så samlet set
støtter regeringen hverken beslutningsforslag otte og tredive
bankunionen forslaget pålægger regeringen og opfordrer en kommende regering til at afholde en vejledende folkeafstemning
som er i gang med at udrede de relevante spørgsmål i forhold til
vigtige og som vi føler bør belyses
fulde billede af hvad deltagelse vil betyde for danmark og det er først herefter at regeringen
stilling til om vi mener at danmark bør deltage jeg kan sige helt ærligt at
personligt har jeg heller ikke endnu besluttet mig for om jeg går ind for at danmark
derfor mener vi heller ikke det er relevant på nuværende tidspunkt at forholde sig til spørgsmålet om dansk deltagelse i
mener derfor også at det er præmaturt
endnu ved hvad det er vi vil skulle stemme om vi føler også at
hvert fald før man har besluttet om vi ønsker at gå med i bankunionen
tale om en folkeafstemning en folkeafstemning giver jo ikke mening hvis nu vi måtte beslutte at vi ikke ønsker at gå med i
folkeafstemning om det emne så vil vi jo lægge op til at det er status quo og
blandt andet det her med fremtiden for det danske realkreditsystem er afgørende fordi det er enormt vigtigt for
helt reelle bekymringer som gør at
vi insisterer på at vi træffer den her beslutning i ro og orden at vi får analyseret hvad det går ud på hvilke konsekvenser det har for danmark for dansk realkredit for indskydergarantien for en lang række andre forhold som vi er nødt til at
at berth vil vinde debatten
jeg tror at vi har en bedre chance for at få en ordentlig beslutningsproces hvis vi først får klarhed over hvad det går ud på og hvilke konsekvenser det vil have
vi tager stilling når vi har den udredning som vil belyse hvad konsekvenserne
vi adlyder det der bliver besluttet i i folketinget
ikke at det er det rigtige tidspunkt her at beslutte at der skal være en folkeafstemning fordi vi
klogest først at få belyst hvad man skal stemme om før man
speciel relevans i forhold til europaparlamentsvalget eftersom beslutning om en
bliver truffet af folketinget
kan se noget ynkeligt i at regeringen insisterer på at vi skal have et godt oplyst grundlag at træffe beslutninger på
i stedet for at man tager præmature beslutninger på et uoplyst grundlag det er ikke regeringens opfattelse at der kommer bedre beslutninger ud af det
fare ud og forsøge at tage en debat før
fået belyst hvad det egentlig er vi skal forholde os til og vi synes det er bedst at vi først finder ud af
for vores realkreditsystem som er fuldstændig afgørende for dansk økonomi
forholder os til spørgsmålet om om vi skal gå med i bankunionen
er det fornuftigt at få belyst hvad det egentlig er
mere fra enhedslisten som skal førstebehandles
b tre og halvfjerds som handler om indførelse af et genanvendelseskriterium i udbudsloven regeringen pålægges i beslutningsforslaget at ændre udbudsloven så en ordregiver
ved anvendelse af tildelingskriteriet bedste forhold mellem pris og kvalitet
indgår i et udbud kan fastsætte
der også skal tages hensyn til potentialet for genanvendelse hvis ordregiveren ikke anvender
skal ordregiveren oplyse
det man kalder et følg eller forklar princip ordregiveren skal enten
er det nye i beslutningsforslaget dermed forpligtes ordregiverne til at overveje om der skal konkurreres på
vil forslaget modvirke målet om at nedbringe de administrative omkostninger i forbindelse med udbud
hvis man ikke lader genanvendelse indgå som en af de ting der bliver konkurreret om
høje udbudsomkostninger giver i sidste ende
en tilskyndelse til at man beholder opgaver i stedet for at lade dem blive udsat for
store omkostninger men vi taler formentlig heller ikke om store gevinster
et påbud om følg eller
lancerede en strategi for cirkulær økonomi som indeholder en række andre og efter vores opfattelse
mere effektive veje til at opnå en større grad af genanvendelse det
ikke er enige i at genanvendelse er vigtigt det er det men vi har eksempelvis
foreslået mere lige vilkår på markedet for affald så det bliver nemmere
få nogle private i gang med at tage føringen og udvikle løsninger som kan sikre mere genanvendelse og at der udvikles en frivillig bæredygtighedsklasse i bygningsreglementet
der vil være en ret lille gevinst ved at
skulle lade genanvendelse indgår som kriterium eller forklare hvorfor de ikke gør det vi mener det er administrativt besværligt og bureaukratisk
genanvendelse på som vi bestemt mener er en vigtig dagsorden
udvikle politik på at man taler med nogle forstandige mennesker som har forslag og så tager man stilling
om tilskyndelse til langsigtet aktivt ejerskab så har vi alle sammen fundet en mundret mærkesag til de kommende
de centrale punkter i i lovforslaget hovedformålet er
styrke det aktive ejerskab i børsnoterede selskaber og det handler om at give aktionærerne mulighed for
der foregår i i selskaberne
at udøve deres indflydelse aktionærerne er dem der bestemmer i selskabet og det skal de har mulighed for det kræver at de ved hvad der foregår og at der er en høj grad af
deltage og afgiv sin stemme ved
virksomhederne kan kontakte aktionærerne
bedre mulighed for at vide hvem aktionærerne er også hvis ejerskabet foregår gennem
selskaberne nemmere sende oplysninger om begivenheder i selskabet som for eksempel afholdelse af en generalforsamling til aktionærerne og dermed får aktionærerne bedre mulighed for at udøve deres rettigheder som aktionærer og som ejere
styrke debatten om om ledelsesmedlemmerne får den rette løn regeringen er så enig i at det skal være op til aktionærerne
det giver vi dem bedre mulighed for nu men vi har ikke tænkt os at lave lovgivning om hvad lønnen skal være der tror vi jo på at det må private virksomheder selv bestemme
store beløb til sin mor eller til andre nærtstående parter og dermed tømme
selskabet for værdier uden at det i hvert fald kommer til
vil tilskynde aktionærerne til langsigtet aktivt ejerskab og jeg er som sagt glad for at der var bred opbakning hele vejen rundt og selv om jeg
gerne ville gå videre og lave flere regler om aflønning og forskellige andre forhold så er jeg da glad for at
enige om at vi tager et skridt i
give aktionærerne
alle udbydere af forbrugslån komme under finanstilsynets kontrol og tilsyn uanset om udbyderen er en bank eller en forbrugslånsvirksomhed
bred opbakning til dette og sigtet med at styrke beskyttelsen af forbrugerne indførelsen af det skærpede tilsyn med forbrugslånsvirksomheder skal ses i lyset af at det i dag er let for den enkelte forbruger
kommer brodne kar ind på markedet for forbrugslån helt konkret indebærer lovforslaget at
skal have en tilladelse til at udøve forbrugslånsvirksomhed tilladelsen vil kun blive givet på betingelse af
bestyrelse og direktion eller den ledelsesansvarlige opfylder
vil finanstilsynet kunne inddrage
og den sanktion skal sikre at virksomhederne efterlever
om forbrugerombudsmandens rolle
kompetencer som forbrugerombudsmanden har i dag
kommer til at ligge i finanstilsynet i stedet for hos
at beskyttelsen af forbrugerne bliver mindre jeg mener
finanstilsynet har kompetencen til at føre tilsyn med den her slags aktivitet
bedre til at vurdere om
kunder for det er noget af det finanstilsynet har rigtig meget forstand på derfor føler vi at det ligger godt under finanstilsynet man skal være klar over at
alt hvad der hedder markedsføringsregler
stadig væk de samme muligheder for at føre tilsyn med som i dag så hvis der føres en vildledende markedsføring eksempelvis reklamer som
jeg synes også det er rigtigt at placere ansvaret for de enkelte tilsynsopgaver et sted i stedet for
rigtigt at forbrugerombudsmanden ikke sådan bliver det første sted som fører kontrol med god skik og måske derved har mindre viden om hvad der foregår det er jo så rigtigt nok
hvilke opgaver som forbrugerombudsmanden har i dag og hvor opgaverne så
kommer til at ligge fremover til brug for den udvalgsbehandling som
og dermed kunne kvalificere debatten lidt i
til hvilke kompetencer der ligger hvorhenne med henblik på at
betydelige opgaver som går tabt falder mellem to stole men at vi har det samme tilsyn blot bliver noget af det flyttet over i
og noget af det bliver liggende hos forbrugerombudsmanden men samlet set er det min opfattelse at det klart er en styrket forbrugerbeskyttelse men som sagt vil jeg
nogle eksempler på hvem det kunne være der er jo nogle principper som så skal håndhæves af finanstilsynet og der tror er mere hensigtsmæssigt at de bliver skrevet grundigt og præcist ned frem for
er noget diskussion i øjeblikket om hvor godt tilsynet har været i alle situationer
udbyder finansielle produkter og det her er form for finansielt produkt og derfor mener vi at
en myndighed som er direkte specialiseret i den form for aktivitet som
atomangreb
det handler her om bredere skader af nukleare biologiske kemiske eller radioaktive våben
men vi laver den her ordning med bred opbakning fra folketinget fordi vi synes det er rettidig omhu også at sikre at der er en ordning på plads hvis det ulykkelige en dag skulle ske at danmark blev ramt af et terrorangreb jeg vil ikke
gode gengivelser af ordningens indhold som der
gennem et tillæg til deres forsikringspræmier og det betyder altså at der ikke er nogen regning før der kommer et angreb
lægger staten ud og så er det over forsikringspræmierne
længere tid når der er behov for det her
risikoen for så yderst sjældne
er meget svær at beregne og derfor er det også meget svært at købe
hen at forsikringsselskaberne ikke længere ønsker
markedet må udbyde de forsikringer som forbrugerne ønsker og så er det folks eget ansvar at betale for den forsikring som de ønsker sig her fungerer det ikke
så det er utrolig svært at beregne hvad sandsynligheden vil være
det meget svært at lave en
være nogen muligheder for at købe det her produkt og derfor er det at vi laver en statslig ordning som betyder at staten går ind og dækker i første omgang og derefter betales det tilbage af forsikringstagerne kollektivt
staten vil i tilfælde af et nbcr terrorangreb lavet et genudlån
det kommer an på hvor stor skaden er
udbetaler erstatningerne og fører tilsyn med ordningen sagsbehandlingen sker inden for
tilsyn den foreslåede ordning dækker i samme omfang som den gamle ordning og er knyttet til de typer af forsikringer der indtil nu typisk har indeholdt
dækninger fortsætter uændret og uden overgangsperioder hvor ingen
den brede opbakning jeg ser frem til
fordi det vil være et ret stort problem hvis vi lige pludselig ikke kunne overføre penge mellem grønland og danmark og færøerne og danmark og i øvrigt
den finansielle sektor i både grønland og på færøerne
vil vi gerne løse og derfor
travlt men det ser ud til at vi kan nå at få det på plads således at vi ikke har den
store udfordring grundlæggende gennemfører vi
pengeoverførselsforordning i grønland og på færøerne og det betyder
der kommer til at gælde de samme regler for grønland og færøerne som der gør i
er at styrke indsatsen mod hvidvask og terrorfinansiering det sker blandt andet her ved at der er nogle krav til hvilke oplysninger der skal
når man overfører penge uanset hvilken valuta det foregår i når mindst en af betalingsformidlerne er etableret i eu med de her to lovforslag
derved fremover skulle medsendes oplysninger om betalingsmodtageren når man overfører penge og det er nyt i forhold til de gældende regler i den sammenhæng
overførsler til og fra grønland og færøerne at betragte som inden for eu selv om de ikke er medlemmer af eu og det betyder altså så at man på den måde
måde at overføre penge på som vi har inden for eu dermed står man så i den lykkelige situation at man
som man har ved at være med i det system som er etableret i eu og det er for alle praktiske formål
kan oplyse at der er opbakning til lovforslagene på færøerne og i grønland og
en konstruktiv drøftelse hvis der måtte være nogen udfordringer som man finder ud af i udvalgene når de to lovforslag bliver behandlet tak
der har været af udfordringer i forhold
hasteprocedurer vi ønsker selvfølgelig at man både i grønland og på færøerne får tid til at forholde sig til de lovforslag som
vedrører grønland og færøerne det siger sig selv så hvis der er en udfordring der
at der kan overføres penge uden at der er store udfordringer ved det og så forsøger vi at få det til at fungere så hurtigt og effektivt som muligt og vi har i den her sag
gjort os ret store anstrengelser for at få en forståelse med kommissionen om hvordan vi kan få det her til at fungere
med landsstyrerne
har vi kun én dagsorden og det er
få tingene til at fungere således at
få mulighed for at fungere uden at der er en masse handelshindringer som gør at man ikke
få finanssektoren til at fungere jeg synes vi har en udmærket
dialog med både grønland og færøerne og det er mit generelle indtryk
at samarbejdet fungerer godt men jeg
det har været afgørende at få det her på plads
i grønland og på færøerne at det her fungerer
ordnet af hensyn til grønland
tak for beslutningsforslaget fra dansk folkeparti
som hedder beslutningsforslag otte og halvfjerds som handler om en
at forklare hvorfor for det første
er det vigtigt at understrege at der i en
faktisk er evidens for
en del for at styrke kvaliteten
det har en årrække været muligt for bedemændene at blive certificerede via nogle forskellige iso eller ds standarder der er en certificeringsordning som
blev indført i to tusind og tretten til fjorten og som jeg har fået oplyst er der over hundrede bedemænd der har benyttet sig af den for at få
en certificering skal der være gennemsigtighed om pris og ydelser og man skal følge brancheforeningens som hedder danske
etiske retningslinjer pårørende og efterladte har derved allerede i dag mulighed for at vælge en bedemand som er certificeret og lever op til
de skridt som dermed er
må man anerkende og vores opfattelse er nok at det bør vi bygge videre på for det tredje
en bekymring at en autorisationsordning kan føre til en svækket konkurrence på markedet
føre til højere priser og
en autorisationsordning kan udgøre en adgangsbarriere for at der kommer nye ind i branchen
og at der bliver dårligere konkurrence
går det ud over kvaliteten og det går også ud over den pris som de pårørende kommer til at betale
utilfredshed med kvaliteten
foreslået at lave autorisationsordninger det er
det næppe er til fordel for forbrugerne hvis man udelukker for mange fra
og levere en ydelse men vi er tilhængere af at der er gennemsigtighed så forbrugerne kan træffe et oplyst valg
er bedre for forbrugerne end at vi sådan afholder nogle fra
levere høj kvalitet innovation og at gøre tingene
hvilken bedemand de vil vælge og hvad de skal betale for det jeg er enig i
meget lidt prisorienteret man ønsker at gøre det bedste for den afdøde og der bliver
skelet ret meget til pris fordi man
lidt dårlig samvittighed over det hvis man sidder og tænker over at nu prøver man at få en
tilfredsheden med
bedemændene og den forbrugerredegørelse viste at også før indførelsen af den her certificeringsordning som jeg har
ret tilfredse med bedemændenes håndtering
hvor nul er meget utilfreds og ti er meget tilfreds tre og firs procent af de pårørende var meget tilfredse og kun en procent var meget utilfredse i forbrugerundersøgelsen kritiserede nogle af de utilfredse
ville det nok være hensigtsmæssigt hvis der var flere forbrugere der havde kendskab til
gå til nogle bedemænd som er certificerede
en autorisationsordning man lever op til nogle bestemte krav og hvis forbrugerne har kendskab til denne ordning
vælge nogle som lever op til nogle retningslinjer og dermed formentlig
hvis de pårørende ønsker at være på lidt mere sikker grund
oplyst mere end hundrede certificerede bedemænd som i dag findes i hele landet regeringen har altså den holdning at der kan være grundlag for at styrke den her certificering yderligere
herunder at øge kendskabet til den seneste certificeringsordning og dels mod at øge antallet af
beslutningsforslaget men man kan sige at beslutningsforslaget har sat gang i at vi i hvert fald har tænkt os grundigt om
vi mener at man bør gå efter at øge forbrugernes kendskab til den nuværende certificeringsordning og øge antallet af certificerede bedemænd
en bedemandsforretning det er der ingen tvivl om
derfor mener vi stadig væk at det er vigtigt at
høj kvalitet i i branchen og vores syn syn på hvordan man sikrer en høj kvalitet er som sagt
vigtigt at der er en vis konkurrence og der mulighed for at folk kan komme ind i branchen uden at vi stiller alt for mange
opstiller barrierer for at folk
risikerer vi generelt at branchen bliver dårligere og det gælder også for den her branche der gælder de samme mekanismer
det som bedemændene udfører
høj kvalitet og at vi ikke laver monopoltilstande som generelt fører til
jo ikke forlange at nogen skal forstå det jeg kan kun give udtryk for de argumenter
imod en ordning kvaliteten handler selvfølgelig om at det er
at det bliver udført med den omhu som man kan
andre der går ind i branchen jeg tror det vil være
synes det var alle tiders hvis der var en autorisationsordning så det kun var dem der måtte køre bus
ikke andre kunne komme ind og og varetage opgaven så det er et meget forudsigeligt synspunkt at man i branchen synes det vil være en fordel med en
autorisationsordning fordi det beskytter mod konkurrence og vi mener ikke
skal beskytte mod konkurrence
hvis man er på venstrefløjen skal tænke lidt over
er vigtigt at der er en vis konkurrence også på det her område netop fordi pårørende
er ret sårbare og står i en meget svær situation når der er
en slægtning som er død så er det bare ikke rimeligt hvis der opstår nogle tilstande hvor man kan tage en hvilken som
fordi der ikke er en ordentlig og velfungerende konkurrence på området det kan gå ud over fattige mennesker som skal
meget stor regning hvis ikke der er en ordentlig konkurrence også på
man beskytter nogle aktører mod konkurrence så fører det til højere priser og formentlig også dårligere service og det mener vi ikke er i i de pårørendes
vil gå efter en certificeret bedemand ligesom jeg foretrækker at blive klippet af en frisør som har en frisøruddannelse
have den der kvalitet men vi synes det bør være op til forbrugerne at vælge det til frem for at vi ved lov siger at
matthisen synes at servicen i taxabranchen
efter at uber lukkede men det er en lidt anden diskussion
at konkurrence om de ydelser man får lov til at sælge i danmark og vi synes det er en forkert tankegang som man i øvrigt også har forladt på næsten alle andre områder at vi skulle
et lavsystem hvor det kun er nogle bestemte mennesker der har
lov til at udføre bestemt erhverv i danmark
undskyld jeg var ikke
tak for bemærkningerne til lovforslaget som er en del af regeringens udmøntning af
bedre vilkår for vækst og korrekt skattebetaling i dele og platformsøkonomien
det er blevet attraktivt og populært at udleje sin bolig det er godt for turismen det er godt for de borgere der kan øge deres indkomst ved at udleje deres bolig
da lovforslaget er en del af en samlet pakke af lovforslag til gennemførelse af
er det også relevant at være opmærksom på lovforslag hundrede og to som
skatteministerens som ændrer i nogle af skattelovene og som sammen med det her lovforslag styrker incitamentet til at udleje sin bolig gennem en tredjepart der indberetter indtægterne
jeg skal også henvise til lovforslag
som ved en ændring af lov om midlertidig regulering af boligforholdene skærper reglerne om kontrol og sanktioner
måde at indberette indtægterne for udlejning på og det forventer vi er færdigt
indkomstregisteret og får mulighed for at få forbrugsoplysninger og lave kontrolbesøg hos borgere hvis der er en begrundet mistanke om at reglerne er overtrådt
så laver vi et samarbejdsudvalg mellem erhvervsstyrelsen og kommunerne hvor der kan
i to tusind og to og tyve og der er aftalt specifikt
en evaluering af reglerne for værelsesudlejning i efteråret to tusind og nitten
at lade privatpersoner og virksomheder få en indlånskonto i nationalbanken og dermed lade nationalbanken konkurrere med private banker og i praksis agere som en statslig bank for borgerne
helt anden rolle end den rolle som nationalbanken har
kunne skabe en række udfordringer i forhold til den finansielle stabilitet da
som alternativet her foreslår kan muliggøre et
pointen er her at hvis borgere har mulighed for
flytte til nationalbanken og dermed får vi
dansk økonomi forbrugere har allerede i dag ret til en indlånskonto i
privat bank der kombineret med indskydergarantiordningen reelt gør det risikofrit for forbrugere og virksomheder at placere indlån i private banker op til syvhundrede og halvtredstusind kroner
et antal digitale betalingsløsninger som tilbydes af private aktører og der vurderes ikke at være særlige forhold på markedet der taler for en statslig indgriben vi synes
de private aktører og kun hvis der
ville vi kunne være tilhængere af at vi
regulering som vi nu gør og ved at sikre at der bliver ført et effektivt tilsyn med bankerne herunder forebyggelse af finansiel kriminalitet det er vi i fuld gang med
almindelig bank hvor almindelige
borgere sætter deres penge ind nationalbanken er i dag bankernes bank
den rolle som vi synes nationalbanken skal udføre ikke at den skal konkurrere med alle de andre banker og have
indlånskonti for borgerne det er
ikke om den idé vi synes at det er rigtigt at
det fungerer ganske udmærket der er selvfølgelig masser af udfordringer i den
og den del af debatten
på universiteter i faglige miljøer
endelig autoritativ afklaring af hele hele den diskussion som
over hele verden og hvor de grundlæggende problemstillinger er de samme i danmark som de er
undervejs i ordførerrunden
på den ene side ønsker vi bestemt at det skal være
snyd og nogle skæve incitamenter i iværksætterselskaberne det er grundlæggende ikke sundt at man kan
selskab ned og løbe fra regningen
som bliver snydt for de penge de kunne have fået og har krav på og så kan ejeren af ivsen gå videre og stifte et nyt selskab uden at det har nogen personlige konsekvenser og uden at man har noget på spil
ignorere
en urimelighed over for de mennesker som kommer til at få et tab
også over for de offentlige kasser hvis de går glip af penge som de rettelig skulle have haft
også konstateret nogle julenumre inden for taxabranchen
vi har svært ved at acceptere at der på den måde er blevet spekuleret i at det ikke koster noget at oprette selskaber så
hen misbrugt den her selskabsform
måske være et kapitalkrav på tyvetusind
retning af at gøre det nemmere og billigere at stifte et rigtigt selskab
jeg gøre opmærksom på at der også stadig væk findes personlige selskaber som man kan starte uden
før man kan gå i gang med at drive virksomhed det kan man også gøre i et personligt
at man selv kommer til at hæfte for eventuelle
er heller ingen mening i at have mange forskellige selskabsformer som så ligger med
en stor forskel på at gå fra en kroner og
et større beløb for det betyder at man så har noget på spil og det ændrer grundlæggende på de forkerte incitamenter som
glad for at vi har fået den her sænkelse af kapitalkravet for anpartsselskaberne
stort omfang af uregelmæssigheder
men det er svært at vide hvor stor en andel af den ekstra omsætning af de ekstra beskæftigede som bare ville have været i andre selskabsformer hvis man ikke havde haft iværksætterselskaberne
have været i andre selskabsformer hvis man ikke havde haft
selskabsformen der sådan er
årsag til at der bliver skabt vækst og arbejdspladser men mere at man har en stærk idé og et stærkt netværk og det personlige
stifte et selskab så jeg har jo en tro på at langt det meste af den omsætning og beskæftigelse der har været gennem iværksætterselskaber
at stifte selskaber som er endt med ikke at have ret meget indhold men i høj grad er endt med at blive brugt til
børnevenligt forslag vi diskuterer her i øjeblikket med lov om ændring af
og jeg kan også godt tilslutte mig nogle kommentarer som kom fra enhedslisten og alternativet om den
det kan være svært selv for erhvervsordførere
stemmer om i folketingssalen og som vi vi diskuterer
at gøre det bedste vi kan i ministeriet for at kigge det hele igennem og
har en høringsproces for at sikre at der kommer forskellige synspunkter så de mennesker der interesserer sig for området har mulighed for at komme med input jeg kan også se nogle meget tydelige aftryk når man hører ordførertaler
også høre at der bliver talt med forskellige
kommer frem også når videre til debatten her i folketingssalen men
skulle sætte sig ind i al den finansielle lovgivning og
mere simpel lovgivning det ville nok være min foretrukne løsningsmodel men man skal ikke bilde sig ind at noget der er så komplekst som den finansielle sektor kan koges ned til en meget simpel lovgivning derefter skal man sørge for at
til indholdet af det her rigtignok ganske omfattende lovforslag
handler det om at gennemføre tiltag som styrker indsatsen mod hvidvask og terrorfinansiering og vi følger op på vores aftale fra efteråret to tusind og atten
whistleblowerindberetninger virksomheder
skal fremover dokumentere at der er fulgt op på indberetningerne fra
så gennemfører lovforslaget initiativet fra den politiske aftale om at der skal være en skriftlig politik i
virksomheden det er jo alt sammen
initiativer som er besluttet her politisk
af folketinget og som man derfor må forvente at der er opbakning til
folketinget så gennemfører vi også nogle af de anbefalinger som ikke
folketinget selv men er kommet fra arbejdsgruppen for eftersyn af den finansielle regulering det er med henblik på
modernisere og fremtidssikre den finansielle lovgivning og noget af det handler
om at afskaffe lovgivning og gøre det mere simpelt der er noget uddateret lovgivning som ikke længere har nogen relevans blandt andet om statslige kapitalindskud i
pengeinstitutterne eftersom der ikke er flere statslige kapitalindskud
kravet om at den ansvarshavende aktuar i livsforsikringsselskaber årligt skal indsende en beretning til finanstilsynet
og vi mener ikke længere at der er det
køb af egne aktier så det også gælder realkreditinstitutter det gælder i forvejen for andelskasser så det er ikke noget nyt i forhold til
andelskasserne men nu kommer det også til at gælde realkreditinstitutterne det kunne være for eksempel
og anbefale til deres kunder at de skulle låne penge og så købe aktier
nykredit det synes vi egentlig er
det er ikke rimeligt hvis man sidder og giver sådan
kunder til at købe aktier i ens eget selskab og så låner penge til det og dermed kommer til at
i at man på den måde kan fremme investeringer af kundernes penge i sit eget aktieselskab
høringen har generelt været positiv
der sidder folk rundtomkring som har forstand på det her
tilbage og der er blandt andet udtrykt støtte til de foreslåede
til styrkelse af indsatsen mod hvidvask og terrorfinansiering det glæder mig endnu en gang at finanssektoren anerkender
mod hvidvask som jo er er et stort problem for den danske finanssektor og for danmarks omdømme i
være et godt skridt
en stærkere indsats hvis vi vedtager det her lovforslag vi har stort stykke arbejde foran os
der mangler at blive stemt flere ting igennem og vi forhandler i øjeblikket om at få styrket finanstilsynet
vil også være utrolig vigtigt men men vedtagelsen af lovforslaget her vil
bred opbakning til lovforslaget i høringen fra sektoren og andre interessenter og det er vi selvfølgelig glade for med lovforslaget
indføres hjemmel til at indføre elektroniske systemer der skal sikre rettidig identifikation af fysiske eller juridiske personers bankkonti
det er en styrkelse af myndighedernes redskaber til at bekæmpe hvidvask og terrorfinansiering med lovforslaget udmønter vi vi
den aftale fra september to tusind og atten vi styrker blandt andet beskyttelsen af
overvære en debat om lov om erhvervsdrivende fonde
et vigtigt emne måske lidt tørt og lidt teknisk men
er endnu et skridt i retning af at få
det her forslag en del af sammen med de to andre forslag som vi allerede har behandlet her i salen i
at vi kan spore det hele vejen så det ikke er sådan at man kan være ejet af en fond som så er ejet af en anden fond som er ejet af en tredje fond
en fjerde fond som bor et eller andet mærkeligt sted og så ved vi ikke hvem der i sidste ende ejer virksomhederne derfor har
hvem der i sidste ende ejer virksomhederne og er det som vi kalder reelle
endelige reelle ejer og dermed få registreret
som de bliver forpligtet til kundekendskabsprocedurerne bliver lettere det bliver for eksempel lettere for en revisor
gennemføre de kundekendskabsprocedurer som man nu skal da
skal hvert år sikre at oplysningerne om hvem der ejer
opdaterede og ikke har ændret sig
vil blive kontrolleret af myndighederne og hvis det ikke gøres korrekt
kan myndighederne i sidste ende opløse et selskab gennem en tvangsopløsning vi mener at
reglerne vil skabe øget gennemsigtighed i ejerforholdene og dermed
til at bekæmpe økonomisk kriminalitet så
terrorfinansiering og eventuel unddragelse af at betale den skat
glad for at der har været bred opbakning til forslaget hele vejen rundt blandt de politiske partier og
fra alternativet enhedslisten
lige finde mine noter
at der skal være lovpligtig nødvendig omhu på menneskerettighedsområdet og indføres effektive retsmidler
hundrede procent krystalklart for mig hvad det vil betyde i praksis for virksomhederne
det på den måde og vi har forstået det på den måde at det betyder at man i højere grad skal afrapportere
blandt andet de retningslinjer der er for fn
jeg har opfattet forslaget på den måde at det
og at man i sidste ende vil kunne blive retsforfulgt straffet hvis ikke man
for en minister her som gerne vil være helt sikker på hvad det egentlig er der bliver foreslået
at de gør hvad de kan for at leve op til det man kan forvente af dem i forhold til
rundtomkring i verden og det forventer vi også
danske virksomheder gør en indsats
tager hensyn til miljøet og opfører sig ansvarligt socialt
minimere krænkelser og negativ indvirkning på samfundet gennem deres aktiviteter
kan virksomhederne gøre ved aktivt at arbejde med
omhu det man kalder due diligence
så de processer som virksomheder forventes at plads for
sine omgivelser sørge for at forebygge
og også redegøre for aktuelle og potentielle negative indvirkninger på samfundet de virksomheder
vil være bedre rustet til at håndtere potentielle og
indvirkninger på samfundet i det de foretager sig
gerne uddybe folketinget vedtog så sent som tyvende december sidste år kort før jul
csr rapportering altså det her med hvordan man man opfører sig
i danmark har vi mæglings og klageinstitutionen for ansvarlig virksomhedsadfærd som
der kan man klage over danske virksomheder der ikke handler i overensstemmelse med de internationale csr retningslinjer
kan altså behandle sager om spørgsmål der vedrører menneskerettigheder arbejdstagerrettigheder miljø korruption og om nødvendig omhu institutionen baserer sit arbejde på
retningslinjer for multinationale virksomheder og fns retningslinjer for menneskerettigheder og erhvervsliv alle kan klage til
ikke den efterlever krav om nødvendig omhu og institutionen har mulighed for at
hvis man indfører lovpligtig nødvendig omhu
tvunget til at identificere og stå retligt til ansvar for risici ved
være forbundet med væsentlige administrative byrder
på den måde skal være lovgrundlaget
men det er bedst hvis vi laver lovgivningen her her i i danmark frem for at vi
vil anvende til det det er måske lidt at springe over nogle led som vi synes skal være på plads i forhold til vores
ekstremt detaljerede dokumenter der er tale om her de er måske ikke helt egnede til
gjort til lovtekst det er jo fornuftigt at man i dag
at ophæve det til lov uden
vil have af konkret betydning for danske virksomheder altså hvad
her i forslaget på ligesom at gøre konkret hvad det er man gerne vil i stedet for man bruger rigtig meget plads på at fortælle hvorfor det
men uden egentlig at forklare hvad det er man vil vil undskyld hvis det bliver en lidt hård kritik men
betydninger det her vil have for danske virksomheder
kan sige at regeringen i første omgang har behov for
konkret hvad betydningen skulle være hvis vi vedtog det her lovforslag jeg forstår det som sagt på den måde
de tre partier bag forslaget her ønsker at der skal være mere fokus på menneskerettigheder i erhvervspolitikken og også at virksomheder på
måde skal kunne idømmes bøder antager
blandt andet menneskerettigheder rundtomkring men jeg glæder mig meget til at få det uddybet
ikke klart for mig præcis
at virksomheder har et godt positivt aftryk på deres omverden og også
deres leverandører gør og hvem man køber varer fra
fru merete dea larsen at det var planen at nedsætte arbejdsgruppen i marts og det er fortsat forventningen at arbejdsgruppen kan nedsættes i løbet af marts så det er lige på trapperne jeg har netop godkendt kommissoriet for
over til fru merete dea larsen med henblik på at få
dansk folkeparti kan komme i mål med den endelige udformning af kommissoriet
bliver arbejdsgruppen nedsat og kan begynde sit arbejde og så er det planen at arbejdsgruppen senest ved udgangen af året vil kunne afrapportere sine resultater og derefter kan vi så
jo bare en arbejdsgruppe der skal undersøge mulighederne men det kan vi sagtens
er jo desværre kan man sige ikke så meget der tyder på tørke indtil videre i i to tusind og nitten men det
i år selv om forholdene sidste år vejrmæssigt
og for opbakningen til
lattergaspatroner over det hele på gader og stræder rundtomkring i danmark
mængden af patroner der ligger
men det er det ikke jeg havde selv en oplevelse på et tidspunkt
jeg tror ikke
patroner på jorden uden for bilen og så lå der to unge mennesker og sov inde i
er blevet så udbredt vi havde den ellevte december en debat
lattergas og som jeg sagde dengang støtter regeringen selvfølgelig
at undgå at unge anvender lattergas til beruselsesformål men det er vores opfattelse at en aldersgrænse ikke
aldersgrænse vil kunne sende et signal om at det er i orden
lattergas som rusmiddel
bruge lattergas til beruselse uanset hvor gammel man er med lovforslaget
en mængdebegrænsning for køb af lattergas og det vil så betyde at det vil blive vanskeligere for unge at få adgang til at anvende lattergas som rusmiddel rusmiddel når hjemlen
er baseret på produktsikkerhedsloven men
at bevise om lattergas købes til at lave flødeskum med eller til beruselsesformål
det vurderingen at en mængdebegrænsning vil gøre det lettere at løfte bevisbyrden for hvornår et salg er ulovligt
er meget nemt objektivt at gå ind og konstatere om
er over eller under det
tilladt hvis man på internettet eller i butikker sælger et meget stort antal patroner
med henblik på beruselse da der er en grænse for hvor meget flødeskum man som privatperson kan have behov for
meget sund og fornuftig antagelse at det har man nok
en mængdebegrænsning vil også gøre det nemmere for for eksempelvis isenkræmmere at vide hvornår et salg er
sikkerhedsstyrelsen kontrolindsatsen både på internettet og i fysiske butikker sundhedsstyrelsen har også fokus på at forebygge at unge anvender lattergas som rusmiddel til sidst vil
vi lægger stor vægt på at få mængdebegrænsningen vedtaget hurtigst muligt for
søge at dæmme op for forbruget men der vil være tale om en høring om den konkrete mængdebegrænsning som bliver udmøntet i
i vi en aldersgrænse fordi vi som samfund mener at det er i orden at man indtager dem som rusmiddel når man er over aldersgrænsen på samme måde vil det blive opfattet hvis vi laver en aldersgrænse for
i orden at man indtager det hvis man er over
både hvis man er over eller under eksempelvis atten år hvis man bruger lattergas til beruselse det er ikke egnet til det det er skadeligt og vi ønsker ikke
en aldersgrænse er det rigtige
vil blive tolket forkert og jeg mener også at det skal være forbudt for folk der er
nu vil sætte aldersgrænsen det ved jeg ikke som er mest udsat
med egne øjne set folk
at problemet er mindre hvis
beslutningsforslaget bliver regeringen pålagt at fremsætte et lovforslag som vil stramme reglerne for kviklån og sikre
bedre rettigheder for forbrugerne ved optagelse af kviklån det fremgår
skærpe reglerne for reklamer for kviklån i det offentlige rum
sætte loft over renter og gebyrer og sætte loft over hvor mange kviklån og hvor stor en samlet
selv om det er beskrevet som konkrete ønsker
læser jeg også beslutningsforslaget sådan at sf gerne vil drøfte de præcise metoder til at sikre øget forbrugerbeskyttelse på området regeringen er enig i at der er belæg for at mange forbrugere har det svært
vi ved at mange fortryder at have optaget kviklån eller får problemer med at betale tilbage
regeringen også enig i at der er behov for at øge forbrugerbeskyttelsen på markedet for forbrugslån herunder kviklån det er også baggrunden for at
i to tusind og sytten indførte en betænkningsperiode på otte og fyrre timer for
forbrugslån
for nylig givet finanstilsynet adgang til at føre tilsyn med de virksomheder der udbyder såkaldte kviklån for at styrke forbrugersikkerheden på området med et lovforslag som
regeringen har også nedsat en arbejdsgruppe som
komme med forslag til at øge forbrugerbeskyttelsen på området det er
regeringens vurdering at beslutningsforslaget i dag
som er fremsat af sf skal afvises det skal det ikke fordi
uenige i retningen men det skal det fordi
jeg og resten af regeringen gerne vil
tid til at overveje den afrapportering som kommer fra vores arbejdsgruppe her inden for
ret kort tid før vi tager endelig stilling til konkrete forslag
vi ser positivt på mange af elementerne i sfs beslutningsforslag jeg forventer også at nogle af de elementer som er her i beslutningsforslaget vil indgå i overvejelserne i forbindelse med at
hvad vi vil gøre
et konkret beslutningsforslag igennem med nogle meget konkrete
arbejdsgruppens forslag men lad mig lige knyttet et par kommentarer
det første initiativ som handler om større gennemsigtighed for forbrugerne er
i beslutningsforslaget at udbydere af kviklån skal være forpligtet til klart og tydeligt at oplyse det fulde tilbagebetalingsbeløb i både kroner og procent udbydere af forbrugslån er i dag allerede forpligtet til
at angive en række oplysninger
gode oplysningsforpligtelser
men der er en vigtig pointe i initiativet og det er at det ikke må være unødig dyrt eller kompliceret at indfri sin gæld
også fået henvendelser fra folk som har fortalt om at de har haft svært ved at afbetale deres forbrugslån fordi
åbenbart nogle gange kan være besværligt at få lov til at betale tilbage
se på det bør være nemt at få lov til at betale sin gæld
tilbage men der har været eksempler hvor
afdragsproceduren har været unødig
og der er vi altså også i udgangspunktet positive over for at
om at sætte loft over renter og gebyrer har jeg noteret mig at
er at sætte et loft over hvor mange kviklån og hvor stor en samlet gæld en lånoptager kan optage
stille nogle krav om oprettelse af et nationalt register som udbyderne skal anvende ved låneudstedelse
at lave nationale registre
den vej en anden en anden vej man kan gå
er at man kan stille større krav til udbydernes kreditvurderinger det er jo blandt andet derfor at vi nu har flyttet tilsynet med
forbrugslånsaktivitet over i finanstilsynet altså fordi vi vurderer at de er de skarpeste til at vurdere om der bliver foretaget ordentlige kreditvurderinger
synes det er forkert at have forretningsmodeller som går ud på at man med åbne øjne giver
hvis de i en periode har lav indkomst og har brug for ekstra penge
den forretningsmodel hvor man bevidst enten direkte går efter eller i hvert fald accepterer at få kunder som man godt ved kommer til at ende i
kan betale lånet tilbage betragter jeg ikke som en ordentlig
tilslutte os de hensigter som ligger bag beslutningsforslaget vi vil ikke stemme for beslutningsforslaget lige nu og det vil vi ikke fordi vi har nedsat den arbejdsgruppe som skal have lov til at afrapportere før vi beslutter hvilke tiltag vi ønsker at
forbrugslån vi ser positivt på
de drøftelser som jeg forventer vi får når vi har fået arbejdsgruppens
som så er blevet omgået af dele af branchen og så er vi nødt til
irritationsmoment at man udviser den kreativitet for
at omgå reglerne sådan at det der har været hensigten fra
at man ikke skal have lov til at opkræve helt
også nogle udfordringer især ved de meget korte lån hvis man låner penge i en uge
accepterer hvis ikke direkte går efter dårlige betalere
giver dem lån som de ikke burde have haft fordi deres økonomi ikke kan bære det så ender de med at skulle betale strafrenter og det
der er forretningsmodellen og det synes jeg som sagt ikke er en ordentlig måde
drive forretning på man skal overveje om et åop loft
det skal være anderledes regler hvis man er en bank i forhold til hvis man
det er også derfor vi har forsøgt at ensrette vilkårene ved blandt andet at flytte tilsynet med forbrugslånsudbyderne over i finanstilsynet så de er underlagt den samme form
der skulle være et loft over omkostningerne ved det
jo gælde uanset om det var en forbrugslånsudbyder som ikke lavede andet eller om det var en bank som havde det som
begrænsninger ind på hvad man må reklamere for af forbrugslån
har ikke et færdigt forslag til hvad vi præcis vil gøre
opfattelsen af at der er noget mærkeligt i noget af den her meget aggressive markedsføring som bliver ført
kommer med deres afrapportering og derefter tager vi
købe produkter som de synes de har behov for selv om vi måske ikke personligt synes at det er de mest fornuftige produkter
en borgerlig regerings udgangspunkt er jo ikke at gå ind at forbyde alt muligt som folk gerne vil have så så der er da bestemt hensyn der også trækker den anden vej men der er også en grænse for
eje virksomhederne så produktionsmidlerne kommer væk fra kapitalisterne og over på folkets hænder det er
umiddelbart noget regeringen kan støtte og det vil jeg gerne forklare
en række andre grunde til
pålægger regeringen at fremlægge et udspil til hvordan medarbejderejede virksomheder kan fremmes gennem forskellige tiltag som blandt andet lovgivning om en
rettigheder og ønsker om forbedret adgang til kapital det er vigtigt for regeringen at skabe gode muligheder for at øge produktiviteten i danske
også åbne for at flere mennesker kan skyde kapital ind i
også det er godt hvis medarbejdere gør det vi er enige i at det kan være en god måde at skaffe kapital
er muligt at skabe medarbejderejede virksomheder medarbejderne kan tilbydes
gennem medarbejderaktieordninger og dermed opnå indflydelse i den virksomhed de er ansat i
slå sig sammen og investere i aktier i
personlige og økonomiske interesser i virksomheden forøges ordningen giver mulighed for en fleksibel og attraktiv sammensætning af medarbejdernes løn
medejer men man har stadig lønmodtagerrettigheder