syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
at når vi har en af verdens dyreste folkeskoler og også har det i to tusind og elleve burde vi også kunne få nogle bedre resultater derfor
når der skal ske harmoniseringer af nogle udgifter og prioriteringer ude i kommunerne appellerer til kommunerne om
tilhører eller seer eller som borger der måtte interessere sig for denne
opnået en fælles forståelse af hvad der er op og ned i hvert fald omkring
på uddannelsesområdet men det kom vi
og dermed også hvilke løsninger der skal
i i dansk politik der er én vej og så er der en blindgyde vi har valgt vejen hvor vi tager hånd om
og det vedkender vi os gerne vi bøjer ikke nakken og skammer os
det er en forudsætning for også at kunne give gode uddannelser
til dem der bare går i børnehave i dag sikrer
hånd om om udfordringen
kører en anden overordnet stor diskussion
sin plan frem for hvordan vi fremtidssikrer vores samfund og den er dobbeltsidet det
for at skabe den økonomi der er nødvendig for ikke at skulle bruge netop nedskæring offentlige sektor som det eneste mulige værktøj
fremtidssikre vores uddannelsessystemer og vores folkeskoler mod det dræn der
i de kommende år der vil ikke blive tale om
fyringer der vil jo blive tale om at
de lærerkræfter som er nødvendige i skolen og derfor
have helt andre diskussioner her i folketingssalen men det må jo i høj grad også være op til befolkningen at vurdere om man tør satse stabiliteten i
spiller på det mere sikre nemlig
forfølger en strategi hvor vi tager hånd om udfordringen nu og her men også i
fremtiden jeg vil ikke anføre at jeg synes
når man afskediger fagligt fagligt uddannet personale i kommunerne
sagtens vi kan være situationen bekendt
også viser den ansvarlighed som
kan være os selv bekendt
der nogen sinde har været i to tusind og elleve uagtet at vi
ved at komme igennem en kæmpe krise og der var en regning der
samles op uagtet det har kommunerne uændrede ressourcer at bruge
i regionerne og staten holder så for men ligesom jeg gjorde indledningsvis i min indledende
jeg sige at der altså fortsat er falske påstande og jeg finder det faktisk uklædeligt for folketinget at man ikke vil vedkende sig fakta
på skoler og uddannelser i vk vk regeringens tid inklusive genopretningspakken og de besparelser som kommunerne lægger op til
to tusind og elleve blive det år hvor man samlet set nogen sinde i danmarkshistorien bruger flest kroner og øre på skole og uddannelse
så er enhedsomkostningen vel også faldende i 2011 det er muligt
ungdomsuddannelserne selv påstår at de bliver nødt til at skære
ned end de to procent det er også rigtigt
jo heller ikke noget som helst galt i at enhedsomkostningen falder når der kommer flere elever ind i klasserne
den tidligere økonomiminister fru marianne jelved fra det radikale venstre
den nødvendighed der er i at man ikke lader enhedsomkostningerne stige efterhånden som der kommer flere kunder i butikken
og vi kan rigtig få svarene jeg lyttede med interesse da fru nanna westerby var på talerstolen og det forekom så pludselig lidt uklart om vi taler om tolærerordninger og i hvilken form
det er to lærere altså uddannet personale
bliver delt således at der er tolv elever i den ene klasse og tretten i den anden klasse
to fuldt uddannede lærere med fuld forberedelsestid
meget i kontrast til regeringens udspil som fokuserer på
fremmest elevernes skole det er eleverne
et udbytte af folkeskolen vi andre er bare værktøjer
filosoferet over gad vide hvem der egentlig gør det bedst odense eller aalborg
bedre end den anden jeg kan blot konstatere at uanset hvem der har siddet som borgmester hidtil og hvilket styre der har været i
på de to kommuners udgift per årselev
åbenlyst at det er økonomiforbruget der alene afgør kvaliteten sådan som oppositionen ligesom
en af de ting jeg gerne ville adressere fru christine antorini mente så
boligpriserne som var afgørende jo det kunne
er en smule dyrere end aalborg men det forklarer
i hvert fald ikke hvorfor enhedsomkostningen på læsø overstiger begges udgifter
at se nye problemstillinger og søge nye løsninger på udfordringerne og det fornemmer jeg er
lidt direkte
side kan love langt mere i øvrigt fortrinsvis til lærerne bemærkede mig i indlæggene fra oppositionen det er mest lærerne man nævner og
høj grad eleverne i regeringen er vi meget optaget af eleverne men man kan selvfølgelig love mere når man ikke står til ansvar for finansieringen
det udspil de skulle komme fra er underfinansieret med atten milliard kroner
jeg synes interessant at når jeg som
interessant at få underviserne til at undervise mere inden for deres arbejdstid afvises det af en samlet opposition
skole hjem samarbejdet lejrture og der er stort set ikke det der vil være tilbage i folkeskolen
den samme opposition baserer hele sin økonomiske politik på at de organisationer der afviser mere undervisningstid inden for arbejdstiden er de organisationer der skal levere mere arbejdstid den refleksion
spørger fru marianne jelved til en helt konkret ting
for folkeskolen og er dermed medregnet
vi tiltrådte og til de seneste regnskabstal fra to tusind og ni man kan godt trække dem ud
men der er så to andre helt grundlæggende forudsætninger som man bare
for det første og det synes jeg er interessant
anerkender man ikke den pl regulering som er aftalt mellem regeringen og kommunerne og
at klassestørrelsen kræver en særlig indsats og derfor skal det være en særlig
mine folk har jo ikke kunnet få adgang til de bagvedliggende forudsætninger
andres argumentation og andre regnskabsmetoder ikke vil lægge dem frem
til uddannelsesudvalget forskellen på vores beregninger
fuldkommen ærlig omkring enhedsomkostningsudviklingen i folkeskolen og jeg medgiver fuldt og helt og
ikke lagt skjul på det at pensionerne
men hvis vi skal kvalificere tallene forudsætter det jo også at dem der mener at de har mere kvalificerede tal går i dialog med regeringen og med
har ingenlunde været til stede jeg vil gerne gå i dialog med uddannelsesudvalget om det absolut men jeg bruger tallene nøjagtig som vi
andre bruger et privat firma der er hyret af en fagforening fint nok men så lad os gå i dialog
har fået valideret det tal tre gange og alligevel kører man talkrig på at det
hvad uni c siger nej men så kom dog ind på banen og
spil med i dialogen om hvordan vi så kan
sådan at uni c har et specielt politisk behov for
det ved fru marianne jelved som som tidligere minister at
regeringens side ikke skorter på interesse for at få afdækket de såkaldte talkrige
hvor dansk økonomi står og hvilke udfordringer der er
privilegium at sløre sine tal når man for eksempel ikke vil fortælle hvordan
det er vigtigt for os alle sammen at vi får en fælles referenceramme
frem ud af det blå og sige at
i hvert fald mangler lyst til at fremlægge sin økonomiske politik og sige præcis hvor pengene
andet tidspunkt bliver det også meget interessant at høre om hvordan fru christine antorinis parti
fra fra to tusind og ni til to tusind og fjorten hvis
alene den opdrift der er i su systemet betyder jo at vi skal have kigget
ikke forhindrer nogen i at tilvælge uddannelse det pudsige er dog
som netop har øget deres udgifter og i hvert fald forbedret deres placering
gode tider at det at få en uddannelse også er et forældreansvar
fjorten milliard kr vi bruger
vil interessere herre morten bødskov og fru christine antorini at det
statsministerens eller min egen gode idé det er en idé vi har hentet inspiration
meget optaget af netop undervisningstimer elevernes udgangspunkt
jeg finder det forunderligt at man fra sfs side ikke går ind og bakker op om regeringens initiativ som peger i retning af at vi opfordrer lærerne og kommunerne til
de får mere undervisningstid ud af arbejdstiden når selv samme sf er parat til at tvinge dem til at skulle arbejde
jo blandt andet på baggrund af at hvis det er sådan at man konsekvent skal tage fordele fra eleverne så kan man da godt blive en anelse bekymret
det er slet ikke begrundet i de besparelser for det der ikke er taget højde for overhovedet er at
den besparelse der har vist sig i folkeskolen
vi liberale har i hvert fald ingen problemer med friskoler som vi synes
der hvor vi synes der kan være et problem er hvis man ikke vil acceptere at folkeskolen får nogle frihedsgrader som giver dem mulighed for også
praktikpladsantallet er steget kraftigt
med over tredivetusind praktikpladser
er steget under regeringen ikke faldet
set eleverne der er interessante ikke så meget skolerne
tidligere hvad der var blevet af de penge der var til den vidtgående specialundervisning i amterne
det samme som jeg agter at give her det er at hver eneste gang vi har haft den her drøftelse i folketingssalen jeg har haft den både som uddannelsesordfører som medlem af uddannelsesudvalget
det været disse spøgelser man har manet frem
det set ganske anderledes ud denne gang vil jeg dog af hensyn til den overordnede økonomi i danmark håbe på
at kommunerne rent faktisk holder budgetterne
er en glidebane at enhedsomkostningen stiger så kraftigt som tilfældet er
fru nanna westerby og hendes parti sende et enkelt signal og
det kunne muligvis skyldes at der også er noget med kulturen med hvordan man anvender ressourcerne som er afgørende og så bare lige helt
skal tage ansvar for folkeskolen
også i høj grad kommunerne og ude lokalt
meget kan vi gøre i regeringen men vi kan nok ikke dæmpe støjniveauet i
to milliard kroner til at finansiere et udspil der koster fem milliard
i klassen skal der sidde to fuldt uddannede lærere
hvilken effekt det vil få på enhedsomkostningen
være herre morten bødskov skulle interessere sig lidt for det og gå ind og støtte lidt op om arbejdet
der er jo himmelvid forskel på at øge de offentlige udgifter ved hjælp af skatter man henter ude i erhvervslivet og så at bruge dem til at skabe arbejdspladser i en anden del af erhvervslivet hvis det er landbrugspolitik man gerne
fint med mig situationen er jo at
og halvtredstusind private arbejdspladser inden for fødevaresektoren
andre ting op senest var det herre leif lahn
det havde man også foreslået ville blive finansieret
alt det man går og giver af gyldne løfter til folkeskolen til forældrene til eleverne
det er ikke godt for den politiske debat
hvert fald heller ikke godt for den danske befolkning
jeg synes fru marianne jelved faktisk er inde på et emne som er yderst relevant
større effekt er at vi konkret også får
vejledere til at være helt ude i skolerne altså læsevejledere og matematikvejledere
gode resultater fordi man dermed sikrer en opkvalificering
strategi så vi sikrer at der kan frigøres lærerkræfter og undervisningsressourcer
de nye værktøjer som teknologien
s og sf om ikke man kunne bruge nogle af de tolv minutter på taget til noget efteruddannelse
bedre ressourcer jeg vil gerne have nogle af de specialister
med fru marianne jelved men det er jo faktuelt forkert at lærerelev ratioen falder igen den er
ikke faldet under den her regering den har ligget stabilt på
og det er et faktum
de konkret varslede afskedigelser i undervisningsministeriet
og jeg finder faktisk det er
ministeriet men fru marianne jelved af alle ved også
hvordan sådanne processer kører internt i et ministerium
men men situationen er den
bidrage selv det går altså ikke og det gik heller ikke
serviceniveau i kommunerne hvilket
kommunalbestyrelsen og det er det vi ser nogle effekter af her de seneste tal vi har viser feks at man i
en milliard kroner ud over
det afgørende for regeringen er selvfølgelig
det medgiver jeg helt og holdent så er det vigtigt at få mest muligt ud af de ressourcer der er der
derfor at folkeskoleforligskredsen i øjeblikket arbejder med at prøve at lave en
rumme flere af de elever der i dag skubbes væk fra skolen inde i klassen
de tredive procent af folkeskolens ressourcer vi bruger uden for klassen
ligger forude for os der derudover har jeg jo også appelleret til at aktørerne det vil sige kommuner
noget i vores lovgivning hvordan man kan sikre at alle kommuner kommer op på at der er
der virkelig flytter eleverne og det der er afgørende for eleverne er samværet
med læreren og det er vi jo også i dialog om
jeg mener at når vi kunne frigøre omkring
hundrede lærerstillinger hvis alle kommuner gjorde som dem hvor der undervises mest ja
der er elever der søger over i friskolerne hvilket også giver en difference
besparelse blevet af det peger altså i retning af
hundrede skoler ikke skal have
man laver jo falske forudsætninger at det er regeringens nedskæringer i kommunerne der betyder en nedskæring i folkeskolen det er faktuelt forkert
uændret serviceniveau med kommunerne har de så haft et overforbrug i to tusind og ti som de skal kompensere for i to tusind og elleve ja så fører det
der også følger af at vi har kommuneaftalen at kunne styre den
vi sikrer at det lille barn også kan nå at lære at læse inden det forlader anden klasse faktisk har vi udstedt et løfte om at man kan det men
er med til at kigge på specialundervisningen som i øjeblikket dræner dræner normalområdet
få de små søde unger tilbage i normalklassen men også de mange dejlige ressourcer som vi kan bruge rigtig godt også i normalkonceptet i folkeskolen
at vi lever op til de krav som eu stiller
skal være ustabilitet omkring vores økonomi det er regeringen
er særlig populært det er langt mere populært at stå og komme med gyldne løfter
man har anvist to milliard kroner
regeringen der tager ansvaret for fremtiden
med at få fire derind vi skaber balance i tingene også på længere sigt det er også regeringen der tager ansvaret der det er heller ikke populært
venner kan foreslå nogle diffuse tolv minutter om dagen
eller om det er en uges ferie som folkeskolelærerne skal miste eller hvordan man overhovedet vil finde
ansvar og vi tager fuldt og helt ansvar for at vi ikke i en situation hvor det hele drejer sig om ikke at skabe
er der dramatiske nedskæringer
primære velfærd det er der ikke
at det er regeringen der presser kommunerne til at skære ned på den danske folkeskole det er ingenlunde tilfældet
er en ny debat for i de år hvor jeg var uddannelsesordfører havde vi nøjagtig samme debat
gang regnskabstallene kom viste de faktisk at enhedsomkostningerne
som forælder som barn at man gerne
specialundervisningen vi har haft en dramatisk vækst på omkring fem og tyve procent
rasmus prehns parti og andre forud for kommunalreformen sagde at hvis vi lagde det hos kommunerne
der være dramatiske nedskæringer da stod jeg selv
ikke er regeringens politik som medfører besparelser ude i kommunerne
nulvækst som betyder uændret høj service
på et højere niveau end det vi overtog fra den tidligere regering om end vi er i en international økonomisk krise
har ført til at regeringen har taget fuldt ansvar og
en genopretningspakke hvor vi tilvejebringer ressourcer blandt andet til flere unge i uddannelse men samtidig også fremlægger en langsigtet løsning for
så også godt se for der er overhovedet ingen ansvarsfølelse i forhold til dansk økonomi
som koster flere milliarder kroner uden at man vil vedkende sig det det er gyldne løfter og det er tom snak og
forklare at de skal have noget mere ud af deres ressourcer også hos den
er at træffe de nødvendige beslutninger og det er en nødvendig beslutning i danmark ligesom i alle andre lande at få styr på den offentlige økonomi det er sådan i danmark
fortsat bruger mere end vi får ind
om afskaffelse af efterlønnen hvorimod
venstres borgmestre i hvert fald er temmelig trætte af
hvis der er en enkelt situation ude i en enkelt kommune for hvordan socialdemokraterne og sf og andre så kalder ministre herned og tvinger ministrene til at stille i udsigt
et højt velfærdsniveau ude i kommunerne det er venstres borgmestre trætte af det kan
umiddelbart inden jeg gik ned til den
i aftes men med hensyn til
savner jeg også stadig væk et svar på hvor man selv vil finde ressourcerne til at lave en dyrere folkeskole
for længe siden for vi har faktisk en af verdens dyreste folkeskoler og det er et faktum vi ligger højt placeret i
opgørelsen så hvis det alene var økonomiske ressourcer der var afgørende
aalborg og odense kommuner som er to beslægtede kommuner der kan godt være forskel
dog beslægtede kommuner
er sådan at man i odense kommune bruger
otte tusind to hundrede kroner mere per elev end man gør i aalborg
vi som nordjyder ikke være enige om at det ikke er sådan at skoleeleverne i odense bliver så meget bedre end
mange andre faktorer der spiller ind og det er nogle af de faktorer som man i en tid hvor riget fattes penge som følge af en international krise også er nødt til
udmønte i fællesskab hvis socialdemokraterne som forligspart ville være med til at presse
en større andel af lærernes arbejdstid faktisk gik
løsninger det er også derfor vores udspil rummer flere undervisningstimer
rummer til gengæld rigtig mange gode vilkår for lærerne jeg er meget optaget af
stadig væk meget uforstående over hvordan det kan være at den samlede besparelse ryger over på lærerlønninger når der faktisk er sket
der er anmeldt to og tredive nye friskoler
til i morgen hvor jeg mødes med nogle af dem vi påtager os det fulde ansvar for den samlede økonomi
flere elever tilbage i normalklasserne fordi der ligger så mange milliarder kroner at derude
under jeg godt de få elever hvis det virker men det virker ikke engang finland
to tredjedele af vores ressourcer og det skyldes muligvis at de ekskluderer
de rummer simpelt hen mere i skolen og det skal vi blive bedre til
i forligskredsen at arbejde konstruktivt med henblik på at skabe den bedre skole igennem
en af grundene til at vi ikke har fundet behov for at
og de problemer der helt tydeligt også var omkring realkompetence forud for denne regerings
det var sådan tidligere at rigtig mange måtte gå forgæves
højde for i to tusind og fire og vi må sige at
resultatet har været særdeles tilfredsstillende vi kan se at
også om at få merit og for nogle er det endda
stærkt tidsbesparende derudover
ufaglærte der har taget kurser undervejs faktisk når op på det faglærte niveau
i uddannelserne og på arbejdsmarkedet
vurdering af den enkeltes kompetencer og den
fornyelse skal jo ske fortløbende og det vil vi
specialklasser aftalen forpligter regeringen til at skabe bedre rammer for at fremme inklusionen ved at arbejde for at ændre lovgivningen og det vejledende materiale på området i regeringens udspil til en bedre folkeskole
hvor specialundervisning afgrænses til kun at omfatte elever der har behov for støtte i den overvejende del af undervisningstiden
at vi dermed sikrer at den går i den rigtige retning kommunerne skal for deres del realisere målsætningen om inklusion ved dels at ændre deres styring og organisering dels ved at arbejde strategisk med lærernes kompetenceudvikling
for at skade det enkelte tilbud til det enkelte barn
enkelte barn fordi erfaringen fra andre lande
også af den opfattelse at det at man bor tæt på sin skole og at ens klassekammerater også tilhører den samme distriktsskole
man føler sig involveret er en væsentlig del af den sociale læring og også en væsentlig
sit selvværd så det er en klar målsætning for os og er jo også noget som danmark har skrevet under på internationalt at vi ønsker at tilstræbe mere inklusion
regeringen har lagt op til at vi udviser
træffe beslutninger som er til fordel for børnene derfor
skaber inklusionen derude konkret jeg tror ikke det er en særlig god idé at vi angiver hvilket
men når kommunerne kommer til regeringen og beder om nogle værktøjer som
også bedre mulighed for at de kan nå de mål vi sammen sætter derfor
til at deltage i morgen hvor de kan komme og fortælle om
kommunerne sidste år fået lavet et større udredningsarbejde blandt andet
som gør det rigtig godt på området noget af det vi kan notere os er
også udtryk for at man tolererer forskellighed men vi lytter meget til de forslag der kommer ind
at give fru pernille frahm nogle svar
begrænset af at jeg har en forligskreds der også skal være indstillet på at vi når de fælles mål
er igangsat og som jeg har valgt at prioritere som hovedtemaet
vil vi jo inddrage kommunernes erfaringer jeg kan sige at vi også kører satspuljeprojekter
næste spørgsmål
høre den rapportering der var af de konkrete projekter
grupper af lærere og ledere der har været involveret og der er tonsvis af fantastisk flotte løsninger som man kan udmønte i praksis lokalt men som jo også er betinget af
nogle etablerede tilbud som ligger langt væk i må ikke lave det selv
syntes jeg at opleve at alle havde rykket sig
føler at de rykker i forhold til den kultur der er omkring inklusion og med ret små men effektive virkemidler
gerne give de større frihedsgrader til kommunerne at i de højere grad selv kan beslutte hvilke værktøjer
der har brug for specialundervisning overvejende del af undervisningstiden
inklusion er noget andet inklusion er jo også at tåle at vi ser lidt
ikke nødvendigvis alle sammen passer ind i lige præcis det almindelige billede af hvad der hører hjemme i en almindelig klasse og det
undervejs det er jo underligt
hvorfor er det vi måske som forældre til børn i almindelige klasser ikke i samme grad som tidligere
man også opleve at der er flere ressourcer i form af menneskelige ressourcer
man kan bruge det er ppr
men det kan jo også være tilladt man har nogle ekstra timer eller at man har en ekstra hjælp på
en dygtig pædagog som understøtter lærerens undervisning
som jeg dog venter mig meget af er en seks klokketimers indskolingsdag
ikke rigtigt hvad fru pernille frahm siger om at der er en modsætning mellem inklusion
støjniveau særligt hvis indlæringsvanskeligheder som har gjort at
et land som finland som jo virkelig
men et barn med udfordringer har altså brug for at
at der er visse rutiner og at der også er en vis ro omkring
fru pernille frahms konklusion om at ro i klassen virker ekskluderende jeg mener absolut
argumentation ikke sagde at der var en modsætning jo
set hinandens forudsætninger efter min bedste opfattelse
at gennemsnitsforælderen der afleverer sin gennemsnitsunge henne i skolen
mulighed for at udvikle sig og få efteruddannelse
eller på andre måder grænseafsøgende
til at uddanne vores dygtige lærere til at håndtere de udfordringer i klassen
at i de skolesystemer hvor man har meget inklusion hvor man oven i købet får flotte resultater hvor man har færre børn som går ud af skolen med mangelfulde kundskaber har man ro i klassen
i herning der er alle aktørerne gået sammen om
de har en målsætning i vejle kommune om hvor det
afdækker alle aspekter herunder en sikring af regional uddannelsesdækning som er særlig betydningsfuld synes jeg for vores videregående uddannelser eller
der er mange af professionsbacheloruddannelserne som retter sig mod specifikke funktioner som skal
sygeplejersken ude på sygehuset der ikke ligger i storbyen eller læreren ude i den lille lokale landsbyskole også i vendsyssel hvor jeg selv er er valgt derfor
uddannelsesdækningshensyn så mener jeg også at det er væsentligt for vores uddannelser
der er brug for det gælder aftagere
altså de kommende kolleger til de nyuddannede hvordan de også ser at
men jeg vil meget gerne indgå i drøftelser
tøve en anelse før jeg sådan udelukkende
er så små bittebittesmå
videnskabsministeren har besluttet at fremskynde sin redegørelse om akkrediteringsrådets virke fra to tusind og tolv
fremover også kommer til at omfatte professionsbacheloruddannelserne og meget gerne også øvrige videregående uddannelser som i dag akkrediteres af
mener jeg dog at vores akkrediteringssystem
absolut vi er gode til at få godkendt
så kunne vi mødes er jo ret naturligt i globaliseringsforligskredsen og drøfte den redegørelse om der er ting vi decideret overføre til os
ministerens ret vidtgående beføjelser i forhold til
for det er meget kompliceret som lægmand lægkvinde
hvad det hedder at få en sag op fra ministeriet hvor
til en uddannelse og så træffe beslutning på baggrund af det man er jo næsten for at sige det rent ud
at man vurderer at fagfolkene i ministeriet
ikke selv vurdere derfor vil jeg
selv have lidt mere armslængde til den proces
for specielle til bare at kunne kopiere og så tage det derfra
er det lidt en bekymring for at hvis vi laver institutionsakkreditering og alene gør det
de mindre institutioner
randområderne der hvor der er lidt længere mellem husene som transportministeren plejer at sige
vil jeg gerne have at den drøftelse indgår men jeg er
deres arbejde
også sikre kvalitet i vores uddannelser
er parat til at vi tager en drøftelse
en tiltalende tilgang at vi kunne sige
vores institutioner er mindre end de institutioner der er under videnskabsministeriet
jo meget få for at sige det rent ud
meget store det er lidt anderledes hos os
procent i to tusind og elleve så det er en nedskæring omvendt
så mange flere studerende ind i øjeblikket at det mere end opvejer dette
sige det lidt populært derfor er jeg også noget forundret over at det
kom ret meget bag på mig og i tv to
et indslag i søndags fremgik det så også at der i århus var en studerende som havde nitten eller tyve
laust joen jakobsen om at komme til et møde hos mig i morgen
case som bliver hans egen professionshøjskole
prøve at gennemgå hvordan ressourcerne egentlig
er for at kunne give undervisning
selvfølgelig også tage en drøftelse af hvad vi forbinder
viser at en tredjedel af de studerende
både her i salen og i vores forligskreds og i samfundet som helhed
af hinanden ude i hverdagen
hvor man faktisk taler om fem seks undervisningslektioner om ugen
line også peger på at nogle steder er det endnu færre
må sige til fru christine antorini at jeg egentlig er noget fortørnet over det
enighed eller uenighed om præcis hvor stort et taxameter skal være
taxameter for at få undervisning vi betaler jo ikke efter taxameter for at de studerende skal sidde derhjemme og selvstuderende
den drøftelse i morgen og så beklage at vi i fællesskab har lavet den enorme armslængde ud til den enkelte studerende
det har vi gjort med professionshøjskolelovgivningen men vi tager
at undervisningen ikke foregår
hvis jeg ved hvad der er udfordringen
selv været optaget af også som finansordfører
de ressourcer
professionshøjskolerne jeg under dem hver en krone de får
lige er nødt til at understrege er
i nedgangstider hvor der kommer færre studerende og så skære i enhedsomkostningerne per elev
der kommer flere ind i øjeblikket kommer der flere ind på produktionshøjskolerne ikke
vil op over for udvalget efterfølgende
jeg ved det optager alle partier i folketinget
tidligere runder om tilsvarende emner
og det er noget af det som jeg sagtens kan drøfte med
ved er formand for professionshøjskolernes
om de vil hjælpe os med at skaffe tallene så vi ikke ender i
gerne undgå så vi kan finde løsninger i stedet for at have talkrige
til udvalget om hvordan mødet er forløbet i morgen og også
men jeg er også nødt til at understrege at mine handlemuligheder er særdeles få
værdig jeg ved godt at det er hårde tider det er det også i ministeriet
studentereksamen for erhvervsuddannelseselever som vi i fællesskab
de interesserede borgere der måtte følge med
at opnå den samme
gymnasiale uddannelser og jeg agter sådan set også at man skal kunne titulere sig
det for de erhvervsgymnasiale uddannelser
har været enige i at det var en god
set ikke at ændre reglerne for praktik for
søge praktikplads og 2 skal sikre sig adgang til skolepraktik for så vidt
annoncere og som øger muligheden for eux eleverne
i to tusind og ni havde en flot fremgang i
der været en vækst på to og tyve procent i antal praktikpladser
at der fortsat er elever som savner en praktikplads og derfor har vi jo også opretholdt den egentlige
uddannelse i skolepraktik om end det kan betyde at man skal
efter den og muligvis også flytte sig efter den
samme gruppe
opnå
jo først se retrospektivt når de afslutter om de når op på
komplicere sagen det andet er at
skolepraktik har vi de emma kriterier
fagligt og geografisk mobil og så skal man være aktivt søgende de fire kriterier har været gældende i årtier også under den tidligere sr regering netop for at sikre
som et arbejdsmarked hvor man søger
ske inden for et marked hvor man også er nødt til at udvise fleksibilitet og den fleksibilitet mener
eleverne er bedst tjent med at
den anden side siger er det ikke trist at de slet ikke praktikpladser endnu
set modsætningsfuldt for så vidt at man anser dem for gøgeunger nu bryder
som ambitiøse unge der gerne vil de muligheder folketinget til rådighed
veje igennem erhvervsuddannelserne på skolepraktikområdet
når herre karsten hønge peger på at er over syv tusind elever der mangler en praktikplads så skal han jo regne med at en betydelig andel
og nogle af dem er kortvarigt søgende
til en rigtig praktikplads fordi de hellere vil det
og v og k skulle kunne løfte den opgave at sige
set ikke det er regeringens initiativ og vi har gennemført en forligskreds som sf ikke er en del af lad os lige slå det fast
os nu antage at ministeren her jeg går ind på
set kun den mulighed inden for den praktikpladsaftale der er at vi så tager de mange ressourcer
mange ressourcer som
skabe praktikpladser for at lave en særlig ordning
karsten hønge kan anvise en anden finansiering
fra de praktikpladser vi i øvrigt skaber til alle unge der vælger erhvervsuddannelserne så mener
at skaffe sig en praktikplads men jeg hører gerne
eux eleverne var gøgeunger som skulle fortrænge
en selvstændig uddannelse men en tilrettelæggelse af
er to modsatrettede opfattelser af
fuld studiekompetence ligesom de øvrige gymnasieelever
at vi har afsat
to gode nyheder jeg nævnte før vil jeg lige referere igen og det er
efter en stigning i to tusind og ni på cirka nitten procent
de skal bidrage
elever ind jeg finder at den indsats vi har gjort samlet set er med til at løfte alle erhvervsuddannelseselever herunder også de elever der måtte tilvælge
eleverne så vi finder faktisk at vi har taget
og de nye eux’er gode muligheder
den tidligere regering sr regeringen
dette system stykket sammen var karensperioden ikke to måneder men tre måneder da havde man ikke en uddannelsesgaranti og man
det tidspunkt færre praktikpladser end der skabes lige nu
som har kostet det private erhvervsliv mange mange
arbejdspladser så set i det lys må man jo sige at det er en meget meget flot indsats
jeg sagde faktisk ikke at sf ikke var en del af lovgivningen
det var en tilsnigelse
i forhold til praktikpladsområdet og
ti som nu løber ind i to tusind og elleve hver gang initiativ til at skabe noget mere
og skulle æde kvoten for andre
modsvarer de gymnasiale
finansiering og det er da yderst relevant både for mig som minister og
skolepraktikpladser
det er jo relevant oplysning og den kan jeg åbenbart ikke
for at vide om herre karsten hønge og hans parti ønsker at tage finansieringen fra andre erhvervsuddannelseselever
de kan bruges netop for at skabe praktikpladser til alle også elever der ikke synes de har lyst til at gå ind i
en praktikplads eller en skolepraktikplads er der
er geografisk mobil at man er fagligt mobil
det forpligter jo ikke ud over at man siger at
få sin praktikplads eller sin skolepraktikplads og så kan man sådan set vælge anderledes undervejs
en definitionsproblemstilling jeg mener ikke det vil være klogt at friholde en særlig gruppe af
begrænset fra tre til to måneder vi har lavet
karsten hønge efterspørger så jeg er nødt til igen for at kunne besvare spørgsmålet åbenbart mere hensigtsmæssigt for herre karsten
det at ikke skal leve op til emma kriterierne det er
hvilke bud der måtte komme senest i den her uge hvor jeg
at man vil bruge nogle flere penge
er interesseret i at spørge ind til
over for befolkningen at man siger diffust at
man konkret vil gøre derfor benytter jeg
det er politisk ansvar at sikre at samfundsøkonomien hænger sammen
det er meget vanskeligt at kommentere
fagbevægelsen angivelig ikke er så interesseret i at skaffe ved at
har været sammen med forskellige lærere at
kan være at herre karsten hønge mødes med helt andre fagforeningsfolk end dem jeg har mødtes med jeg har bare ikke hørt nogen
rigtig interessant at høre om hvordan herre karsten hønge og hans parti egentlig forestiller sig at man skal
nemlig en egentlig tilbagetrækningsreform som sikrer at det
enlige forældre hvis jeg må
liberal alliance jo ikke rigtig har mulighed for
kritik at man står og antyder at
i lommen på nogen når det herre karsten hønges eget parti sammen
er parat til er at henlægge finansieringsmodeller i femten milliarder kroners klassen til nogle der ikke er valgt situationen er jo den
har indflydelse på men hvad værre er det har borgerne jo heller ikke
man beslutninger herinde og sf har ambitioner om at komme
at det er så interessant at sf godt vil kæmpe
der ikke er tilmeldt efterlønsordningen
som herre villy søvndal nævnte i sin egen ordførertale først påstår han
der kommer i uddannelse hvilket er ukorrekt der er flere danskere end nogen sinde der kommer i ungdomsuddannelse og i videregående uddannelse vi bruger flere penge på uddannelse end nogen sinde vi er kommet igennem de gode år
samfund og kom derfor ind i krisen bedre rustet
nogen andre lande vi er kommet bedre igennem krisen end andre lande i nogle lande er
må skære ti og tyve procent ned i de offentligt ansattes lønninger der er vi jo heldigvis langtfra i danmark men det korte spørgsmål jeg gerne vil stille herre villy søvndal er
fru helle thorning schmidt kunne være statsminister med et økonomisk alternativt flertal bestående af
at man sætter sig i de meget omtalte
gjort en massiv indsats for at skabe flere praktikpladser og alle unge har en mulighed for at komme i praktik enten ude i en virksomhed som følge af regeringens mange initiativer
folketinget dog uden sf men jeg stiller altså
en gang mere mener herre villy søvndal at fru helle thorning schmidt kan være statsminister i en situation hvor det flertal der står bag tilbagetrækningsreformen fortsat er her efter et valg
dermed baserer sin økonomiske
jo få fodnotepolitikken fra nitten firs ’erne til
hvis en statsminister ville skulle tolerere at hun sidder på et flertal uden om sig og
venstre støtter naturligvis forslaget som det foreligger vi vil imidlertid
udvalgsbehandlingen spørge lidt ind til om det måske for nemheds skyld kunne fremgå
sammenlægningen af ingeniørhøjskolen og
meget udtalt lokalt ønske og fusionen støttes således
lokale erhvervsliv af aftagerne af
den hjemmel som man hermed får til at udbyde professionsbacheloruddannelser det er imidlertid vigtigt
mig at fastslå at vi i venstre lægger til grund at vi
generelt inddrages ved udbud af uddannelser på netop
sagt med andre ord når vi nu fra politisk hold har lavet en ændring i den retning der har været for strukturudviklingen i forhold til professionshøjskolerne føler jeg også et stort
behov for og en forpligtelse til at vi følger det til dørs således at vi sikrer
også professionshøjskolerne kan føle sig trygge ved den fremtid som vi jo bevæger os meget tæt på i forhold til den fremtid hvor evalueringerne kommer til at foreligge omkring institutionsstrukturen for de videregående uddannelser
ministeren indgår i drøftelser med med venstre om udviklingen af de videregående uddannelsesinstitutioner
hvordan vi sikrer institutioner af en sådan størrelse at de kan udbyde højkvalitetsuddannelser afslutningsvis vil jeg
det er konstruktivt at vi kan finde fælles løsninger når der opstår noget ude i virkeligheden
taget højde for i vores forlig
vil sige at opfattelsen af tal ændrede sig dramatisk
valget den femtende september vi har set eksempler for eksempel med
hvor herre morten bødskov den nuværende justitsminister
med tallene men da så herre bjarne corydon indtrådte i finansministeriet måtte man erkende at venstre ikke havde fiflet med nogen tal det var rent
en fair løsning var underfinansieret med mindst to og tyve milliard kroner
også med børne og undervisningsministeren i går i samråd i udvalget hvor ministeren nu pludselig anerkender i modsætning til da hun indtog
er solid og at de har opbygget en egenkapital på cirka en milliard kroner under vk regeringen nu hører vi så
undervisningstiden hvor ministeren så forholder sig til uni cs tal så
skal høre helt konkret hvilke tal agter ministeren at bruge
den nye regerings anvendelse af tal altså før og efter valget bruger man vidt forskellige tal og medgiver at vi ikke har fiflet med tallene forud for valget
interessant nu at vide om ministeren agter at bruge de af ministeriet sædvanligvis anvendte tal i forhold til folkeskolen eller om ministeren pønser på at at bruge andre tal for
set bare have bekræftet om ministeren agter at
altid har gjort i forhold til opgørelse af udgifterne i folkeskolen eller om ministeren
af politiske årsager agter at bruge en
eller ej det er langt mere kompliceret faktisk er der kilder som ministeriet haft adgang til derfor skal det korte spørgsmål nu lyde agter ministeren fremadrettet
skal besvare spørgsmål i forhold til den tidligere regerings gøren og laden at benytte tal er udarbejdet af ministeriet eller tal der
er udarbejdet af danmarks lærerforening det er et ret kort
lovforslag som regeringen her har
det omfang det er muligt effektiviserer arbejdet i tvistighedsnævnet
uenigheder der måtte opstå mellem elever der er i praktik i virksomhederne
at se på hvordan vi kan nedbringe
reducerer antallet af lægdommere udpeget af det paritetiske system nemlig
lo systemet til en i stedet for de nuværende to
ved at børne og undervisningsministeren får adgang til at udpege en stedfortræder for formanden således at møder lettere kan afholdes og gennemføres
samtidig lægger regeringen op til at
en udtrykkelig lovhjemmel
vi kan jo tage eventuelle spørgsmål
finder lejlighed til at tilføje
har en stor opgave i at smidiggøre
mulighederne for at virksomheder kan tage flere elever
den debat der er opstået på baggrund af at flere og flere elever når de stopper i deres praktik ude i virksomhederne
som begrundelse der finder jeg at det vil være meget hensigtsmæssigt at
hen ad vejen forhandler med forligskredsen om hvordan vi sikrer at vi får
en fordel at der er bedre forventningsafstemning mellem elev og virksomhed for det første
risikoen for at at gå fra hinanden det er
det andet er det også noget der i sig selv vil lette arbejdet i
historisk er lavere
til det almene gymnasium og taxameteret til hhx sådan som finansloven
forskelle mellem taxameteret til det almene gymnasium
af taxametersystemet for så vidt vi kan blive enige og i den forbindelse blev ministeren i landdistriktsudvalget bedt om at inddrage blandt andet landdistriktsudvalget og
undervisningsudvalget og der svarede ministeren kort og klart at det ville ministeren ikke vil ministeren her over for folketinget begrunde hvorfor
bliver inddraget i det meget væsentlige arbejde som ligger til grund for den økonomi man har ude på de
at venstre tegner billeder af virkeligheden som intet har med virkeligheden at gøre hvorefter hun selv benægter
er faldet med fire hundrede og nitten million kr siden vko havde flertallet i to tusind
som de røde partier har lavet sammen for to tusind
det er en kendsgerning at der er sparet fire
mit ærinde er imidlertid et andet og det er at det er jo en
og at vi skal række hænderne frem
på kryds og tværs og få det bedst mulige ud af
for mig at opleve at den radikale minister vælger at skrotte et så vigtigt forlig
kommunes mulighed for at virke
morsø kommune og mariagerfjord kommune altså hvordan kan en radikal minister finde på at bryde et forlig
fra nogle af de kommuner som ministeren selv konstaterer ikke
er forligspartierne hun indkaldte der er simpelt hen ikke nogen god forklaring
i hvert fald nogle partier i folketinget havde tiltro til at det radikale venstre ville arbejde for
i foråret men det ændrer ikke på at selve det forlig den aftale man så indgik med
rent faktisk tager penge
kommune de skal alle sammen aflevere til trods for
kommenterer at han ikke tænker helt identisk med
mere enig med herre søren pind
daværende statsminister anders fogh rasmussen var det kan så give lidt stof til eftertanke
som kollega som politiker som borger
i debatformen jeg kan ikke genkende partiet i
blandt andet ikke fordi jeg i ti år har
mange venstrefolk som har forsvaret og forklaret og udlagt vk regeringens politik når man ser på det der fremlægges
en overordentlig solidarisk regering vi havde før
at reducere muligheden for i nogle af de dårligst stillede familier i danmark at kunne sende
vk regeringens meget mere solidariske politik
telefon som andre børn kan
men jeg synes et tappert forsøg herre jesper petersen gør for at genfinde sig selv
formen da han skulle kritisere vk regeringen der er
for eksempel rødvinsreformen som man har besluttet sig for ikke
kan være man har stort set
år man har været i opposition til vk regeringen herinde på at kritisere de ting vi foretog os økonomisk men man
dem tilbage ergo må man medgive at det
det er desværre historie nu er der en anden regering der sidder med et flertal støttet af enhedslisten og socialisterne og så er det jeg interesseret
hvad er det der gør at sf
en undtagelse og håber på forståelse herfor
sådan at debatreglerne er ændret således at man kan bede om at få en ressortminister op
det område og det var det fru inger støjberg benyttede sig af
dialogen med statsministeren optager mig naturligvis mere her ved afslutningsdebatten jeg oplever en statsminister som i sin retorik
spørge til ved statsministeren hvordan udviklingen har været i praktikpladstallet siden statsministeren blev
ved statsministeren hvilken effekt
nuværende tidspunkt det er snart et halvt år siden finansloven blev vedtaget
to tendenser
hvordan udviklingen har været i antallet af praktikpladser siden statsministeren blev statsminister og at hun faktisk heller ikke ved hvilken effekt finansloven for to tusind og tolv har haft på antallet af ledige og beskæftigede i
samfund i perioden fra statsministeren blev statsminister til dags dato der er rent faktisk gået et betragteligt antal måneder
unge uden praktikplads unge der
interesseret i og optaget af
regeringens politik virker eller om man bare tror at den vil virke på sigt for der er himmelvid
for at vi kan hæve de faglige krav er en styrket evalueringskultur det er elevplanerne en del af
over hvad det er liberal alliance mener man
at højne de faglige mål og det kan man orientere sig om hvis man ser den tidligere regerings udspil faglighed og frihed for
sætte målene højere også på de enkelte trin
i centrum vi ved en hel del om at det har effekt og når nu evalueringen er positiv
har jo lavet forlig omkring læreruddannelsen og der har
jeg synes man må kvittere for at det gennem de seneste år er lykkedes at rykke folkeskolen i positiv retning hvilket blandt andet også viser sig ved at der er flere der tager en ungdomsuddannelse end da vk
svar på hvad man vil sætte i stedet og hvordan man vil sikre
uddannelsesniveauet under den tidligere regering det var stigende og det man forvisse sig om under profilmodellen det man nemlig måler på er de unges evne til at gennemføre uddannelse fremadrettet så de unge som herre
og herre lars løkke rasmussen har været statsminister for da de startede i skole og
i skole har en betydelig bedre mulighed for at få en ungdomsuddannelse end nogen tidligere generation herunder
man ser på det men jeg vil blive på uddannelsesområdet for før valget
og sf jo en stribe af løfter herunder til unge der
en praktikplads i deres fælles udspil de unge skal med fremhævede
at syv tusind unge stod uden en praktikplads og det var en katastrofe det ville
måtte man forstå i s og sf ordne
derfor er jeg nødt til at spørge herre magnus
hvor stor stigningen har været i antallet af unge
de seneste tolv måneder hvor s
sammen radikale har udgjort den danske regering hvor mange
står uden praktikpladser i dag end da fru helle thorning schmidt blev statsminister for et år siden jeg kan oplyse
en katastrofe at der var syv tusind der
en praktikplads jeg kan oplyse at i dette øjeblik er
derudover finder jeg dybt problematisk at regeringen
det praktikpladstilskud til virksomhederne som har været med til at holde hånden under praktikpladsantallet under vk regeringen mens krisen satte ind
regulære rigtige praktikpladser men bare flere skolepraktikpladser lad mig henvise til at ordføreren selv skelnede meget mellem rigtige arbejdspladser regulære arbejdspladser
fru marianne jelved har jo aldrig skruet sig op i helt så skingert et leje når det gjaldt praktikpladserne
og det tidspunkt hvor der var syv tusind der manglede en praktikplads kaldte det
at tabe en hel generation siden
statsminister er antallet af unge i køen af praktikpladssøgende øget med fem og tyve
udtryk for at der er en generel afmatning i virksomhederne det er
fru marianne jelved kan genkende da hun jo tidligere også samarbejdede og k om at skabe praktikpladser
spørge til er hvordan fru marianne jelved kan gå med til
at lave en finansieringsomlægning der betyder at det tilskud som virksomhederne i dag får til at få elever nemlig på halvfjerdstusind kroner per elev skal laves om til at de penge tager man fra virksomhederne
skolepraktiksystemet når det er de rigtige praktikpladser vi ved der giver den bedste effekt håndværksrådet påpeger at i deres område vil det betyde flere tusind færre praktikpladser
den mekanisme jeg spørger ind til snarere end at være retorisk
til at der fem og tyve procent flere unge der mangler en praktikplads nu
det radikale venstre i høj grad har arbejdet for at der skulle
jeg mig virkelig meget over at man ad bagvejen faktisk kan være med til
forhold til vores erhvervsuddannelseselever når man tager penge fra virksomhederne som de ellers
i deres virksomhed og konverterer det til at give tilskud
praktikpladser og det er dyrere for samfundet at have eleverne i skolen end ude i virksomhederne for der er de jo produktive
skabe en større produktion og dermed omsætning i
samfund når håndværksrådet som er organisation for de
en god vej at betræde når vi mangler
enhedslisten kan give en håndsrækning til regeringen i det her tilfælde og sige det er helt i orden for det skader vores konkurrenceevne og reducerer antallet af arbejdspladser nye skatter og afgifter sidste år og
og afgifter og nu hører jeg enhedslistens ordfører sige at
det bliver jo interessant man kan bare håbe på
betyder at regeringen vil tage imod venstres imødekommenhed over for at lave en fælles aftale men
siger det modsatte det åbner i hvert fald et rum for
sammen med venstre at lave en finanslov som peger fremad og som vil skabe flere private arbejdspladser
til udlandet vi fik ikke et klart svar fra statsministeren men
mig at høre herre per clausens
vurdering af hvad chancerne er for enhedslisten for at lave en aftale med regeringen når regeringen stiller i udsigt at der ikke må komme flere skatter og afgifter jeg synes at besvarelsen
i ordførerens første tale var lidt uklar er enhedslisten parat til at gå sammen med regeringen
når der ikke kan laves skattestigninger og afgiftsstigninger
sætte skatter og afgifter op sammen med
ledige der var i risiko for at ryge ud af dagpengesystemet det viste sig
retorikken fra det tidspunkt
at bekræfte at der med de en hundrede og femten million kroner ikke skaffes en eneste
er fuldstændig afgørende at man sammen med de blå partier finder frem til en
med til at skabe flere arbejdspladser og som gør det billigere at skabe arbejdspladser i danmark
det aktualiserer behovet yderligere for at lave en
hvis logikken var sådan at man kunne skabe tolvtusinde og femhundrede nye arbejdspladser ved at bruge
kr så har jeg et konkret spørgsmål til ministeren
og tyvetusind flere i beskæftigelse
der er årsagen til at at rød blok stemmer
at man skubber det problem har en lillebitte smule væk fra sig
at der ikke skabes tilstrækkeligt med rigtige arbejdspladser i det her land
vi nødt til at finde lappeløsninger for dem der står uden
at ikke mindst den forringede behandlingsgaranti er en klar forringelse
også to lovforslag som ordførerne for de borgerlige partier har lagt rigtig mange kræfter i at få grundigt behandlet
lejlighed til at debattere med både v og k
sendte ordførere op eller at ministeren
minimum havde følt sig kaldet til at forsvare disse lovforslag når det så ikke er tilfældet må man konstatere at det nok er fordi regeringen også selv erkender
med lovforslagene forringer patienternes og dermed danskernes mulighed for lige adgang
meget grundigt og det understregede jeg faktisk også den borgerlige opposition
forberedt til at drøfte lovforslaget med regeringen man har også under det tidligere lovforslag da det blev behandlet anmodet regeringen om at
vi kunne bakke op om den del som den borgerlige side
som vi ikke var enige i det har regeringen ikke ønsket det er således
også tilfældet her i salen som jo altså er parlamentet udvalgene er
set en hjælpende foranstaltning
række eksempler på at når der har været lovforslag fra den tidligere regering som den
man faktisk kaldt ministre
samråd men man har også forventet at der debat i salen
mindst har det jo stor betydning at man forringer patientgarantien for hurtig behandling i det danske sundhedsvæsen det er da også uhyre vigtigt og relevant for borgerne at vide at man nu vil differentiere mellem patienterne
sygehuse vi har heller ikke kunnet få svar på spørgsmålet om
i øvrigt skulle jeg nok også understrege at det nok også