syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
set godt at regeringen synes at man fremadrettet skal sikre opbakning til
det støtter socialdemokratiet jeg forstår bare ikke hvorfor man vil ændre på investeringer som allerede er foretaget
fordi man risikerer hvis der
mulighed for at beskytte de investeringer at det er nogle ganske bestemte grupper som kommer til at hænge på regningen og det er dem der ikke har friværdien til at lave
teknologiske løsning men derimod er overladt til fjernvarme så
de steder hvor man ikke skulle have bygget ud og hvor folk er bundet til en for dyr pris at vi heldigvis er enige om at de skal hjælpes ud af det det er barmarksværker og andre steder som ordføreren udmærket ved at vi også bakker op om at gældssanere om man så må sige
skal man have nye fjernvarmeområder så er man selvfølgelig nødt til at sikre sig at man er konkurrencedygtig nogle af de steder hvor det
er det jo faktisk fordi der er blevet udbygget fjernvarme i nogle områder hvor vi så politisk
være dyrt og som har givet dårlig økonomi men lad nu det være det er jo ikke kun fordi fjernvarmeværkerne har været vilde med at lave udbygninger der ikke kunne svare sig og
rentable jeg synes at man skaber et rimelig forkert billede man vi er alle sammen enige om
i fremtiden skal have en god businesscase ellers skal man helt
skal være tilslutning til fjernvarme så langt er vi jo enige
for dem der har fjernvarme i dag dem der har investeret hvad er behovet for at lave om på noget der
de steder hvor der er dårlig økonomi skal hjælpe barmarksværkerne med at komme af fjernvarmenettet vi er enige om at der kun findes forbrugerbindinger på cirka halvdelen af de eksisterende områder der er det bare jeg siger om den halvdel hvor der i dag ikke er nogen forbrugerbindinger
vi skal lave om på forholdet for de områder hvor man har brugt pengene
er behov for at løse i de områder
behov for at ændre i forholdene for de områder som
sagt til de andre ordførere med ministeren i at man ikke skal lave nye fjernvarmeinvesteringer uden at der er opbakning til det
hvis du så har et nyt fjernvarmeområde og holder en folkeafstemning om hvorvidt det er en god idé eller ej hvad forestiller ministeren sig så man skal gøre
for at sikre at den investering også er der om fire år
nogle der har solgt deres hus og nogle nye er flyttet ind
når borgere når værker er bekymret for steder hvor man har lavet investeringen og aldrig har brugt sin forbrugerbinding
vi er jo fuldstændig enige om at lukke ned de steder hvor varmepriserne er for høje det er jo ikke det vi diskuterer det vi diskuterer er de
hvor der i dag ikke er forbrugerbindinger for jeg forstår at ministeren jo er med på at lade dem være som har forbrugerbindinger dem der så er problemet er dem der ikke har valgt at bruge forbrugerbindingerne nu her det er dem vi diskuterer
jo enige om at det er kommunerne der i sidste ende hænger på den regning og dermed skatteborgerne hvis det
tidligere har man kunnet beskytte skatteborgerne mod den risiko ved at anvende en binding hvis det blev nødvendigt det kan man ikke fremadrettet så det korte spørgsmål er har ministeren nogen idé om
som ligger der og hvad det er for en gæld som potentielt set skal dækkes af
er som vi også sagde ved første behandling enig i den langsigtede målsætning med det her forslag men vi har været
i forhold til at sikre varmekunderne vi har på den baggrund
før første behandling og mellem første og anden behandling og mellem anden og tredje behandling krævet forhandlinger om at finde en løsning som i højere grad kunne sikre varmekunderne rundtomkring i landet mod prisstigninger
række ændringsforslag som vi tager positivt imod og dem har vi også stemt for men vi ville gerne være gået videre for
det har regeringen afvist og det synes jeg egentlig at ministeren skal forklare her på talerstolen hvorfor man ikke vil imødekomme
fordi det var en del af en aftale som regeringen for meget nylig har indgået
har vi heller ikke helt nået at kigge
alle detaljerne i høringssvarene vi har ikke fået ministeriets respons på høringssvarene men jeg vil sige
side er vi jo grundlæggende set positivt indstillet
at få ryddet op og det man ønsker her er
affaldsadministrationsgebyr som betales af en række virksomheder ude i landet og hvor der er i hvert fald indicier på at rigtig mange af pengene bliver brugt på at kontrollere eller undtage de virksomheder
noget finansieres på på finansloven at noget finansieres direkte på bloktilskuddet
hvordan man sikrer at forureneren betaler i nogle
bestemte tilfælde så
så har jeg lovet at sige på vegne af det radikale venstre som desværre ikke kan være her
hvad venstres svar er på at nye
lokale kendskaber herre jacob jensen stillede
for at blive formand for den region som han omtalte som sin egen beskedne region og jeg tror også herre jacob jensen mente det var vigtigt at man havde lokalkendskab i den forbindelse kan det jo så undre at vi ikke kan få et klart svar fra venstre på
med det lokale led som sikrer lokalkendskabet hvordan forholder man sig til at fremtrædende venstrefolk herunder
overklassekamp i det her den anden dag for nu skulle der bydes over i forhold til hvem der kunne give
et eller to konkrete eksempler på
man ifølge liberal alliance ikke går langt nok i det konservative udspil og i givet fald også hvad for noget af det man har tænkt sig at gøre til en vigtig del af et kommende samarbejde i en regering
man har gode ting på hylderne men jeg hørte også i svaret til min kollega fru pernille rosenkrantz theil
havde tænkt sig at stille nogen krav på forhånd der var ligesom ikke noget
ville være ultimativt fordi man ville pege på lars løkke rasmussen som statsminister
ellers relevante spørgsmål men jeg vil så gå lidt mere konkret til værks
sagde finansministeren bla at der var afsat en milliard kroner over de næste fire år til grønne initiativer da finansministeren her for kort tid siden holdt sin tale
en oplysning fra finansministeriet for to dage siden hvor vi fik at vide
brugt den milliard en fjerdedel af pengene er ikke udmøntet og så er mit spørgsmål til finansministeren kunne man
ikke finde noget grønt her midt i klima natur og miljøkrisen
og der var mit spørgsmål bare når finansministeren har meget travlt med at fortælle at man gør så meget på det grønne område så er det da underligt at en fjerdedel af de midler
noget afløb er det ikke en lille smule mærkeligt
som opfølgning på min kollegas spørgsmål siger at man burde gøre mere så sender finansministeren
behændigt opgaven videre til forbrugerne
at gøre mere hvorfor har man ikke ønsket at udmønte den milliard som man ellers brystede
en række partier med os mener om det her
hvis vi både skal have lave forbrugerpriser og vi skal sikre de næste ambitiøse skridt i den grønne omstilling det er ikke alle steder
set ikke nogen af partierne der er imod og det er heller ikke det vi diskuterer i dag andre steder
hvis det er den bedste og billigste løsning og forbrugerne derfor siger
man skulle have ro om og så skulle man diskutere at hvis man ville lave nye investeringer
fællesskabet har investeret millioner af kroner og det er som oftest kommunerne der står med gælden hvis det går
hvor mange millioner eller milliarder det drejer sig om i de selskaber hvor man ændrer forholdene nu det siger ministeren at han desværre ikke kan svare på og i den situation er det jo lidt svært at skulle stemme for
som vi mener skaber usikkerhed om allerede foretagne investeringer for et millionbeløb som ministeren ikke engang kender så siger regeringspartierne at det her er et brud på energiforliget der vil jeg gerne slå fast
forlader ikke energiforliget men det er klart at vi har en forventning om at man lytter når vi på en række forligskredsmøder har rejst
at råbe lovgiverne op men regeringen holder på sit resten af verden tager fejl må man forstå og så er vi tilbage ved snakken om forlig
når der er uenighed
optik er det ret simpelt man finder en fælles løsning
der står at det skal ske i efteråret to tusind og atten det er faktisk ikke til at misforstå
og for den fjernvarme som vi også diskuterer men de forhandlinger er strandet fordi vi ikke kan blive enige
i forligskredse at man ikke er enige om præcis hvordan tingene skal implementeres der er vores appel at man snakker indtil man finder en løsning i stedet for at tromle
er den eneste forskel på de to sager at i sagen om overskudsvarme er regeringen i mindretal derfor kommer der ikke noget i folketingssalen og her har regeringen valgt at bruge sit flertal til at tvinge det igennem og det er baggrunden for
en række andre partier stemmer gult til det her forslag vi forlader selvfølgelig ikke energiforliget men vi henstiller til at man i mindelighed finder løsninger på de helt berettigede og reelle problemstillinger
i forhandlingerne om varme vi havde rejst de her problemstillinger men man ville jo ikke snakke om indholdet før man var enige om rammen i finansministeriet
er helt fair men da vi så skulle lave energiforliget
kommet med et lovforslag hvor der står det samme i overskriften og så siger man
spørgsmålstegn ved det og i øvrigt uden at lytte til de kritiske høringssvar det er jo ikke
dér jeg mener indholdet er fordi vi er uenige med df eller med de andre partier om at vi har aftalt at når man i fremtiden skal bruge penge og udbygge fjernvarme
det er vi jo alle sammen enige om det her handler udelukkende om hvorvidt vi laver om på forholdene for allerede foretagne investeringer og dermed skaber usikkerhed om de
jo nødt til at lave et ændringsforslag
side otte står der om overskudsvarme den konkrete omlægning vil skulle aftales i efteråret to tusind og
kritiske høringssvar fra omverdenen og have så meget usikkerhed om
at laver man nye fjernvarmeområder
kan man ikke bruge forbrugerbindinger og den afgørende forskel er
det er det der er den centrale skillelinje
opfattelse er et forligsbrud når der ikke er blevet aftalt en omlægning af overskudsvarmen her i efteråret to tusind og atten
den nederste linje på side otte i energiforliget den konkrete omlægning skal aftales i efteråret to tusind og atten
de andre forligspartier har man sagt vi ønsker ikke
bare gå i salen og stemme det igennem og det synes jeg måske er en ærgerlig måde at implementere forlig på og der tror jeg
jeg kan skrive under på hele mit partis vegne
lovforslag og så er meldingen fra regeringen at hvis ikke man er enige i hver en linje der står her og hvis ikke man bruger det som argument
når han ringer på vegne af kommunekredit fra herning eller til borgmesteren i horsens når han ringer og er bekymret
borgmesteren i fredericia formanden for kls miljøudvalg som er bekymret for det her så skal vi sige vi behøver sådan
thomas danielsen og venstre mener at der står noget klart i energiforliget
også været til stede på de møder
jeg kunne for at forklare præcis hvad det var der var vores bekymringer i øvrigt nogle som jeg også fremsatte på møderne i maj måned
inden vi indgik energiforliget og derfor
er det centrale for os at vi selvfølgelig ikke ønsker at sprænge energiforliget men at vi håber at man kan finde enighed om hvordan man implementerer
tromle og lave om på det der ellers var enighed om i forligskredsen men
og derfor tænkte jeg det var nødvendigt at gå på talerstolen i dag og fortælle at socialdemokratiet har nogle
bekymringer omkring det her forslag og hvis regeringen vil diskutere dem i et lukket forum
står her i folketingssalen og gør det men hvis man ikke vil diskutere det i forligskredsen sådan som man normalt ville gøre
vi jo nødt til at tage diskussionen her i folketingssalen det er så
stemmer gult hvis ikke regeringen vil diskutere de her problemer
som står i energiforliget og som også er skrevet ind i overskriften
hvis man skriver den samme sætning i overskriften
som der står i et energiforlig så skal alle dem der er med i energiforliget acceptere alt det der står i lovforslaget og der siger vi bare nej man er jo nødt til at diskutere det så jeg vil
eller på nogen andre områder er regeringen ved at løbe fra energiforliget når man ikke lever op til den konkrete sætning der står nederst på side otte om at der skulle være fundet en løsning på overskudsvarmen
vi vi har ikke tænkt os at løbe fra energiforliget hverken på det her område eller på nogen andre områder men det er også klart at
forventer at den forligskreds vi har drøfter hvordan man udmønter energiforliget vi havde en sag for et par uger siden hvor vi også havde nogle drøftelser
indrømmelser i forhold til hvordan det skulle implementeres
det håber jeg sådan set vi kan gøre fremadrettet for vi ønsker ikke at løbe fra noget som helst
ikke været dem der har rendt rundt og anklaget regeringen for at lave forligsbrud selv om regeringen endnu ikke er lykkedes med at lande en aftale om hvordan vi udnytter overskudsvarme det er et stort ønske derude
set også mere efterspurgt på gaden
at når man fremover skulle ud at bruge penge så kunne man kun
og hvis der dermed var opbakning fra forbrugernes
det er det kompromis vi har indgået set med socialdemokratiske briller og det er det kompromis som vi ikke synes regeringen implementerer her fordi man begynder at lave om på allerede eksisterende områder hvor der
er jo heller ikke ret meget tilbage af efteråret to tusind og atten og i energiaftalen står der at i efteråret to tusind og atten skal vi have landet en aftale om overskudsvarme skulle jeg så
at regeringen springer fra energiforliget medmindre den indkalder os mellem jul og nytår og finder en løsning på det altså det er jo totalt gak
så kan vi ikke blive enige fordi vi har for travlt
set ikke os der har været herrer over hverken hvornår energiaftalen blev lavet eller hvornår lovgivningen til at implementere energiaftalen er blevet sendt i høring eller er blevet færdiggjort eller i øvrigt er blevet kommenteret og
finansministeren havde jo nogle meget lange dage
mente om hvorvidt man skulle beskytte foretagne investeringer
også lidt bag på mig at man nu gør det til
det var vel ved andenbehandlingen at man var meget overrasket over det al den stund at vi
nu går vi i folketingssalen så jeg synes da vi skal have en drøftelse af hvordan man behandler forligsparter som både handler om at man skal stå ved det man har aftalt men at man jo også skal finde hinanden de steder hvor man ikke er enige
én linje i et energiforlig
ind i lovgivning så skal dem der
med i energiforliget stemme for hele lovgivningen så ender vi et helt helt andet sted
tilfældet med overskudsvarmen har regeringen ikke et flertal
er df faktisk enig med oppositionen
skyde sig igennem teltet og det synes jeg ikke er nogen grund til
på et område hvor vi ellers arbejder tæt og tillidsfuldt sammen
at hvis finansministeren gerne vil diskutere forligsskik kunne vi jo tage en reel drøftelse af de uenigheder der
at vi har tænkt os at stemme for fordi sådan må det være det kan vi selvfølgelig ikke stille op til vi forventer at der bliver taget hånd om de bekymringer der er ude i landet og vi forventer i substansen
vi selvfølgelig også interesserede i at komme til bunds i hvad det er der er baggrunden for regeringens beslutninger men lad mig stille et helt konkret spørgsmål
siger ministeren at han ikke var orienteret om den drøftelse der
var regeringens ministre ikke vidende om den hovedkonklusion ud fra klimarådets rapport da man traf beslutningen om
ikke vidende om den hovedkonklusion at klimarådet ville sige at man sænkede tempoet i den grønne omstilling var regeringens ministre ikke vidende om det da man
kan ministeren afvise at de kontroverser der
når der på det pågældende tidspunkt faktisk var et flertal i folketinget bag netop dette
at han ikke fik den seneste rapport før den var endelig og at sådan skal det også være
spørge ministeren hvordan det harmonerer med at ministeren her jo selv har fortalt at man inden der var en endelig rapport
er det så fordi ministeren har ændret praksis og at det først var sidste år man begyndte på ikke at ville se rapporterne før de var endelige eller hvad er baggrunden for at man i to tusind og femten
at påvirke noget man i to tusind og atten påstår man
før det var endeligt det er det første spørgsmål det andet spørgsmål går på om ministeren kan bekræfte
at der var et flertal som støttede
stadig væk var den nuværende opposition og det konservative folkeparti som støttede fyrre procentsmålet så hvordan kan ministeren hævde at der ikke var et nationalt mål
ministeren tillader sig at antage at alternativet som ikke var valgt i folketinget da vi stemte loven igennem ikke ville have støttet op om den altså man skal
ministeren må så sige helt ærligt at det
ikke rigtig et svar hvorfor er det at ministeren i
man i to tusind og femten diskuterede det her med klimarådet inden rapporten var endelig
vinkling skriver jeg er helt enig med birch sørensen i at vi havde en kontrovers
jo ministeren der selv skriver at det her var en kontrovers
føler at deres forhold trods politiske løfter om det modsatte er blevet markant forringet
om det ikke er berettiget
dels fortæller ministeren at det stadig væk er en meget god forretning dels fastholder
meget lille ændring og at man står godt i forhold til andre så skal man forstå det sådan at
sådan set at det der foregår og det der er sket i
solcelleejerne er helt som det skal være og
første gang den her sag opstod sagde
ligger rent administrativt da presset så blev øget sagde ministeren
måtte gå ind i sagen så bad ministeren sit ministerium om
kigge på tingene en gang mere og nu har ministeren så konkluderet at ministeriet havde ret så ministeren kan ikke rigtig finde ud af om der er grund til at blande sig
spørge hvorfor har vi ikke fået en politisk diskussion om de her ændringer som berører de mennesker derude hvorfor er det at ministeren henholder sig til at det kun er en administrativ diskussion og noget som vi ikke skal behandle politisk
momsen der har ændret sig men også elafregningen altså elprisen
at dem der havde investeret kunne blive på deres overgangsordning i tyve år det var en årsbaseret nettomåleafregning og det er jo det folk er frustreret over der nu bliver lavet om på
det er en lille smule ærgerligt at vi ikke har en politisk diskussion om det her men at det er noget
er utrolig stor usikkerhed omkring de konsekvenser
har ministeren hørt om nogle af de solcelleejere som har skrevet til mig og som siger at det beløb da er noget højere end to
kr som ministeren fastholder har ministeren hørt om solcelleejere der
det er jo ingen hemmelighed at vi har en gammel beslutning i danmark om ikke at anvende atomkraft og
heller ikke nogen hemmelighed at vi i socialdemokratiet ikke stemmer for når der
forelægge et forslag til en revision af det her
mindre atomvenlig kurs over de seneste år har sagt
gå ind i det reformarbejde og det synes jeg ærlig talt også at danmark skal med det formål at sikre at den støtte vi bruger til at udvikle nye og
ikke skal favorisere nogle bestemte
gammelt historisk princip om at atomkraft skulle have sit eget støtteprogram men derimod
vedvarende energikilder som som vi har satset mere på i danmark men som samtidig også sikrer
de lande som har valgt at bruge atomkraft det er jo et princip i eu at man selv må bestemme hvad energimikset består af og at landene selv har haft muligheden det er også derfor at vi i danmark ikke har kigget til bruxelles og ladet dem blande sig i om vi ville have atomkraft
har vi selvfølgelig en interesse i at de gør det på den sikrest mulige måde
bliver pillet ned på en forsvarlig måde
element af euratoms arbejde som er vigtigt og som skal fortsætte men også at vi vil byde velkommen og presse på for at man fra dansk side
når der nu kommer en revision af euratomtraktaten til at få gjort den endnu bedre så det ikke bliver en blind historisk betinget støtte af en bestemt teknologi
det har atomkraften ikke fortjent tværtimod er der rigtig mange vedvarende energikilder som har fortjent et større rygstød fra
at bidrage til atomkraft men det
noget forskning som retter sig mod
udvikle ny atomkraft og noget forskning som retter sig mod
der vil selvfølgelig være noget af den forskning som vi også har en interesse i fortsat foregår altså den
allerede nu kan kvalificere hvad det er vi kan bede om når vi får en revision af euratom traktaten for
som det fungerer i dag
det der er problemet med enhedslistens
er jo i virkeligheden at man foreslår at afskaffe hele pakken hvor der er en del af den nuværende indsats som faktisk er nødvendig set med vores øjne
af nitten firserne da vi også her i folketinget besluttede at vi skulle satse på noget andet det er da virkelig glædeligt
af markedskræfterne det vi så skal gøre er at vi skal sørge for at de atomkraftværker der findes i de andre lande bliver drevet sikkert så vi ikke risikerer uheld og så skal vi i øvrigt sørge for at få moderniseret vores programmer
en atomkraft som ikke er bæredygtig hverken økonomisk eller for den sags skyld miljømæssigt
til en forespørgselsdebat om den årlige klimapolitisk redegørelse jeg tror det ligger os alle sammen meget på sinde at diskutere klimaet og der er jo også sket
som gør den her debat aktuel så vi ser frem til debatten og glæder os over at klimaministeren vil
i at der er nogle lavthængende frugter som er høstet men det vi prøver at komme frem til er
det er regeringen mener at vi frem til
og tredive kan reducere med seks million
halvtreds skal vi så fjerne ni og tredive million
tredive så de næste ti år lægger regeringen op til at vi reducerer med seks million
kommende regeringer efter det hvordan kan det være udtryk for at man er seriøs at man ambitiøs og at man tager ansvar for den omstilling
er alvorlig klimaet forandrer sig og
flere bliver ramt af oversvømmelse vi havde herhjemme en rekordvarm sommer som
et forvarsel på hvordan ekstremt vejr lige pludselig kan vende op og ned på det
opfatter som normalsituationen statistikken og talrige forskningsrapporter har understreget at vi skal handle hurtigere
må man håbe at der kommer højere magter til på et tidspunkt
at man løser en meget lille del af opgaven de næste ti år nemlig seks million
forventer at de regeringer der kommer efter det kan fjerne knap fyrre million
de tyve år der resterer for at nå i mål
bare dybt uenige om hvor hurtigt vi skal bevæge os lige nu statsministeren slog også ud med armene
jeg spurgte ind til hvad regeringens faktiske politik ville betyde og
stod i skærende kontrast til statsministerens fine ord nemlig at det regeringen nu havde gjort ville give en hundrede og halvtreds flere elbiler
jo ikke noget voldsomt imponerende tal jeg
er blevet solgt i to tusind og sytten og det svarer til seks timers salg af almindelige biler i hele to tusind og nitten så det siger sig selv at med det slæbespor regeringen har placeret os i så kommer vi til at skulle bevæge os meget hurtigt bagefter
opfordrer til at vi kommer i et andet gear at vi følger de opfordringer fra rapporterne om
og gøre det overalt i samfundet altså at få landbrug og transport med apropos det
min gode kollega herre søren egge rasmussen har jo spurgt
kunne få en opgørelse over hvad de enkelte elementer i regeringens klima og luftudspil ville bidrage med og der er kun et af de forslag
handler om landbruget som har fundet vej ind i tabellen og faktisk har en klimaeffekt så
otte og tyve bulletpoints på et stykke papir men
af tingene der rent faktisk reducerer klimabelastningen så har vi stadig væk en stor udfordring
jeg sige at den klimabelastningsreduktion som det ene forslag giver svarer til en tyvendedel af den reduktion man
ved at lave den skrivebordsøvelse som regeringen laver ved at godskrive klimakreditter så for hver gang vi gør noget ude i virkeligheden
og det siger sig selv at det kommer vi ikke til at kunne redde klimaet med
vi er med andre ord nødt til at snakke lidt mindre
seneste år har
gået i den forkerte retning man startede i to tusind og seksten med at halvere investeringerne i
set ikke bare for klimaet men også for danske arbejdspladser som vi får færre af når vi investerer mindre i fremtidens løsninger man forsøgte også at aflyse havvindmølleparker
regeringens manglende ambitioner på det her område
de kan se at den ikke bliver taget alvorligt nok og at regeringen ikke gør det der er behov for
vi har også oplevet at ikke bare de grønne
men også regeringens egen rådgiver klimarådet
vil gerne fra oppositionens side fra socialdemokratiets side til forhandlingsbordet vi vil gerne kigge på hvad man kan gøre i transport og landbrugssektoren også med meget kort varsel for
få bragt klimadebatten og klimaindsatsen tilbage på sporet danmark skal igen være et
at hverken verden eller danmark er på sporet til at opfylde parisaftalens målsætninger om temperaturstigninger på højst to grader og så tæt på
en grad som muligt samt at regeringens samlede klimaindsats ifølge klimarådet vil sænke hastigheden i den grønne omstilling til en fjerdedel af det nuværende tempo folketinget ønsker ikke som regeringen lægger op til at
bremses og understreger behovet for at der tages fat på omstillingen i alle sektorer derfor pålægges regeringen inden folketingsvalget at indkalde til forhandlinger
tilstrækkelig ambitiøs og langsigtet plan for dansk klimaindsats der blandt andet indeholder konkrete tiltag der reducerer
mindet om at det tempo vi hidtil har
altså det er ikke længe siden at vi diskuterede fossilfriheden i
hurtigere af med de fossile brændsler det er jo blandt andet for at gøre det mere realistisk
regeringen indtil nu har lagt op til det jeg prøver at få sat fokus på i den her debat er jo i virkeligheden at selv hvis man gjorde det i regeringens tempo og det ministeren siger så er den indsats der
de næste ti år langtfra nok til at vi kan nå i mål
ret i at vi skal skynde os men vi kunne jo starte med overhovedet
tage alvorligt at vi har lavet en målsætning i
halvtreds og vi vil gerne som jeg siger fremskynde også delelementer af det
og man kan sige at forskellen på det mål som socialdemokratiet formulerede og som regeringen i øvrigt brugte det meste af et halvt år på
at skyde ned indtil man så selv formulerede et andet mål
at regeringen ikke vil bindes op på målet og derfor har
vi tror og håber at teknologiudviklingen vil muliggøre at vi kommer endnu længere
teknologien vil gøre det men teknologien går uden om danmark i den nuværende situation fordi der ingenting sker og det betyder at der er gode nye grønne biler som ikke bliver introduceret på det danske marked fordi man ikke ved om det danske politiske system er villig til at modtage
på nogle internationale aftaler som skal gøre det til en dårlig forretning på sigt
set gerne af med det marked vi tror så ikke
hvor meget vi producerer i nordsøen det vigtigste argument
hvis vi stopper udvindingen i nordsøen så bliver det udvundet et andet sted og det vi gør med provenuet fra nordsøen er blandt andet at accelerere den grønne omstilling herhjemme og investere i den kollektive trafik
til at sætte den nye i søen og give den fart
den fossile energisektor og at der er relativt
i den grønne energisektor men det er også klart at bevægelsen
set den helt rigtige udvikling vi stiler efter vi sigter
med produktion af olie og gas i høj grad handler om hvor hurtigt vi kan få fjernet det verdensmarked og det er ud fra betragtningen om at vi ikke tror vi hjælper klimaet ved
investerer deres overskud i en grøn omstilling
spørgsmål om den balance og der er det altså efterspørgselen på verdensmarkedet og dermed de internationale aftaler som skal lukke ned for olie og gas
det er ikke danmark der ensidigt skal lukke ned for sin egen produktion
man kunne tage fat i og det er jo alt fra nogle meget komplicerede ting som lyder simple omkring ændret foderstofsammensætning i forhold til husdyrene eller hyppigere udslusning af gylle
lavede et overblik over hvis man nu alle sammen opførte sig sådan som de landmænd der faktisk er bedst til det her hvor meget kunne man så egentlig vinde
det undrer mig egentlig lidt at man overhovedet har et klimaudspil uden at have gjort
jo lidt ked af at når der så kommer en debat
en forklaring om at den eneste måde at reducere udledningen fra landbruget
det synes jeg er lidt ærgerligt for debatten det ville også være lidt ærgerligt for køerne og det ville også være lidt ærgerligt for dansk landbrug jeg mener faktisk ikke det
og der er jeg ikke enig med det jeg opfatter som regeringens måde at sige på vi ved ikke noget
par stykker af dem men men jeg tror vi har flere gode
hvorfor hører det så ikke til i et udveksling af best
skal andre tage ved lære af hvorfor er man ikke i den dialog med landbruget om
at få sat gang i nogle af de ting vi allerede ved jeg
med regeringen i at vi ikke ved det hele endnu jeg er bare lidt uenig
der tror jeg godt vi kan komme i gang også inden vi ved
tredjebehandlingen det var jo også noget vi sagde i de forhandlinger
socialdemokratiets valg at vi ikke var med i finanslovsforhandlingerne det var regeringen der valgte at lave en finanslov med dansk folkeparti og det er man jo i sin gode ret til men de penge som vi gerne ville have brugt nogle flere af på det grønne område var dem vi anviste
billigere firmabiler og hvis jeg skal rose regeringen så er det faktisk mit indtryk at det forslag om billige firmabiler som de konservative også tidligere har fremsat og som regeringen også har med i deres klima og luftudspil
elbil alliance og så videre meget meget gerne vil have det har
her i folketingssalen hvor regeringen så stemte imod til trods for at det
synes jeg er ærgerligt for det er en lille ting men noget som branchen også gerne vil have og som kunne sætte skub
var det femten femten tyve og fem og tyve million
som det ville koste at lave den her firmabilsbeskatning som branchen anbefalede dem kunne man nok godt have fundet på det statsbudget som er blevet lagt frem til nytår men vi kunne også godt have fundet dem i de hundrede million kr vi faktisk havde lavet energiforlig om
thomas danielsen at vi har profileret os på at vi gerne ville gøre det her
jo en del af det socialdemokratiske grønne udspil som kom inden vi lavede en energiaftale
ikke fordi det bliver hemmeligt lige pludselig
mener om ting det mente vi før energiaftalen og det mente vi selvfølgelig også efter energiaftalen jeg
igennem i folketinget for hvis jeg tæller mandaterne så burde
set være flertal for lige præcis det forslag men regeringen stemte jo imod da vi fremsatte det i øvrigt som en lille ændring
anerkende at ordføreren havde et fokus på energibesparelser
deler og som jeg glemte i min ordførertale så jeg vil bare kvittere for at
vil bruge anledningen til at spørge ordføreren hvordan dansk folkeparti tænker vi bedst kan prøve
få lokket regeringen til at mene noget mere om det her
vi foreslået at man kunne stille krav til energibesparelser i alle offentlige bygninger og ikke kun i de statslige vi har i dag det kunne også være at ordføreren mente at man skulle prøve
at lande på et mål for hvor meget vi skal reducere for eksempel frem tusind og tredive totalt set eller ved puljeordning eller et eller andet så hvordan kunne dansk folkeparti bedst se sådan et system indrettet
det man kører efter lige nu er eus absolutte minimumskrav og
skal understøtte det erhvervsliv og de kompetencer vi har i danmark
i forhold til transportområdet hvad er så dansk folkepartis
lyst til eller eller holdning til at man sætter et mål for hvor mange grønne biler vi gerne vil
politisk signal om at vi gerne vil sætte den her bevægelse i gang ordføreren nævnte jo selv at det den teknologiske udvikling heldigvis tyder på nu at det vil blive nemmere
vil dansk folkeparti være med på at drøfte
have nogle målsætninger for hvordan det kunne se ud
i fælder fordi de lige var startet herinde men når nu ordføreren siger hvad jeg gerne vil kvittere for at de konservative ofte har været
i blå blok som har stået fast på på det grønne synspunkt at vi skal gå foran og
de små knapper vi her skal have i spil
rigeligt i forhold til ambitionerne men jeg
at stille det spørgsmål jeg også stillede til ministeren når nu der bliver lagt op til at reducere
til at den alvor som ligesom synes at være gået op for for verden ude omkring hvor rigtig mange borgere skriver under på at vi skal have hævet ambitionerne og hvor rigtig mange
være nogle af dem i i regeringsblokken som gerne vil inviteres som vi også siger
at aftale nogle lidt mere konkrete målsætninger for eksempel på grønne biler end det som ordføreren selv sagde var en fin ambition men jo ikke et mål regeringen vil hænges op på
godt tænke mig at statsministerens flotte ord blevet vekslet til et egentlig mål så vi ved hvad vi har at regne med og selv om jeg anerkender at de konservative har trukket i
også på nogle af mine kollegers spørgsmål at tempoet lige nu ikke er højt nok hvis vi skal nå i mål til to tusind og
vi skubber jo en rigtig rigtig stor opgave foran os men hvis vi bare skal være sådan helt konkrete for det kan også
lidt abstrakt kunne ministeren så forestille sig at vi kunne gøre mere i forhold til eksempelvis
nok spørgsmålet i september men jeg fik svar i den her uge på hvad regeringens forslag her vil betyde og og når svaret er at det giver en hundrede og halvtreds flere elbiler i to tusind og nitten ved jeg jo at
er jo et meget konkret forslag kunne ministeren forestille sig at man stemte for
ønsker en billigere bedre mere fordelagtig firmabilbeskatning for grønne biler regeringen siger at det
ministeren og regeringen vil stemme for det hvis det bliver fremsat i folketinget i næste uge siger ministeren nej for vi
ikke lavet en elbilsaftale før jul det er jo ikke til at forstå for udenforstående
kan vi vel stemme for det i næste uge kan vi ikke
og halvtreds elbiler ud af regeringens politik så vil regeringen støtte en grøn firmabilbeskatning som faktisk så vidt jeg har forstået er regeringens politik men hvor man stemte imod da vi havde ændringsforslaget før
meget veldokumenterede redskaber som regeringen burde tage op af redskabsskuffen jeg spørger ministeren hvorfor der kun er det her ene tiltag
figurerer i regeringens egen tabel over reduktionstiltag det ligger også i spørgsmål fjorten
af klimabelastningen i regeringens udspil og der er der desværre kun ét
sagt på nationalt tv at den eneste mulighed der er er
ministeriets egne forskere som jo er blevet bedt om at lave de her rapporter som burde indgå i ministerens arbejde
der har taget udgangspunkt i at de fem virkemidler de
man kan bruge dem i sine årlige opgørelser de skal være økonomisk konkurrencedygtige og de skal være uden væsentlige negative sideeffekter så kunne man jo spørge sig selv hvorfor alle de ting der står i det her virkemiddelkatalog ikke
skal lige være sikker på om jeg forstår ministerens
svar korrekt fordi ministeren afviser jo sådan set at det
begrundelser eller hvad det er ministeren har
at det er veldokumenteret at det kan indgå at det er konkurrencedygtigt og at der ikke er negative effekter faktisk kan man jo slå op og finde
hvor der for hvert eneste forslag står ja eller nej kan det indgå i den nationale emissionsopgørelse og er der væsentlige barrierer og der er masser af forslag som kan indgå og hvor der ikke er
negative sider herunder jo en meget større fokus på
også allerede i dag har mulighed for
har været sat til at finde de bedste virkemidler så siger ministeren hvis man kan dokumentere at der er en effekt af udtagning af lavbundsjord
ministeren kun vil afsætte penge til at finde nye metoder når forskerne allerede har
seneste energiforlig blev enige om skulle være på plads i efteråret to tusind og atten men hvor der ikke har været indkaldt til møder siden september
kunne vi hurtigt have lavet en aftale men nu havde vi faktisk i en række partier
bedre udnyttelse af overskudsvarme end det som regeringen lagde op til
branchen altså fjernvarmeselskaberne som skal aftage varmen og de virksomheder som kan levere overskudsvarme
samstemmende at den løsning regeringen havde fundet på
betyde at vi fik udnyttet den overskudsvarme det ville betyde at vi ikke havde den klimagevinst
man har ligget om ikke stille så har forhandlingerne ikke
det er et udtryk for at regeringen er begyndt at kigge på reelle løsninger på det her problem
skatteministeren så faktisk lægger op til at gå i retning af
sikret at man ikke bruger mere energi end højst nødvendigt og når man så faktisk har det vi kunne kalde ægte overskudsvarme som jo er
også få det udnyttet til varmekundernes
oversat til dansk betyder at hvis vi nu faktisk får succes med at udnytte mere overskudsvarme er problemet så at man så mangler nogle indtægter fra
lidt ærgerligt hvis vi har nogle forhandlinger som i virkeligheden går ud på at overskudsvarme ikke skal blive en succes
at der mangler penge og det er jo lidt ærgerligt hvis der kommer en regning
at vi ingenting har gjort og at grunden til at vi ingenting gør
nødt til at sætte os ned og få styr på det her
tak til formanden for ordet og tak til alternativet for at
er nødt til at øge vores ambitioner på klimaområdet og at vi også er nødt til
støtter ikke den konkrete model som alternativet her foreslår nemlig en afgift på udvalgte kødprodukter og det er der flere forskellige grunde til
bruger afgiftsredskabet i i for høj grad
en negativ social slagside vi risikerer at nogle af dem som jo i
paradoksalt nok har mindre andel i i klimaforandringerne fordi de bruger forbruger mindre fordi de
bærer en meget stor del af prisen for omstillingen og det er også klart som skatteministeren
i budgettet for en sosu assistent end for en direktør
afgift på oksekød så af det hensyn
vi skal passe på med
ansvar for at samle folk i klimakampen
det faktisk forbrugsafgifter som har ført til at der er meget store demonstrationer og
en gruppe af befolkningen føler at de ligesom bliver placeret på det forkerte hold om man så må sige og at
folketingssalen eller andre steder i samfundet som siger
så vi frygter at vi i virkeligheden deler folk op ved
at individualisere ansvaret og så kommer jeg lidt videre til nogle af de andre grunde for
heller ikke sikker på at vi kan redde klimaet på den her måde og det skyldes jo
alle os i folketinget inklusive
så sikrer vi at en effekt på klimaet nemlig ved at vi nedbringer belastningen
er opløftende at høre skatteministeren det var lige ved at skatteministeren var mere progressiv ved
reducere udledningen fra landbrugsproduktionen
mere end miljø og fødevareministeren og energi forsynings og klimaministeren var i går da vi havde et samråd om det
det vi hører fra regeringen lige nu er jo desværre at der er meget lidt man synes man kan gøre i forhold til at nedbringe landbrugets klimabelastning og der tror vi nok blandt andet
det som skatteministeren henviste til en ændret fodersammensætning og en anden udslusning af gyllen i staldene og
kunne være mange ting som man kunne tage fat på meget oplagt er jordreformen som også blev foreslået i går af landbrug fødevarer
som en meget effektiv
vi støtter ikke op om beslutningsforslaget det gør vi ikke både fordi vi frygter at en afgift rammer socialt skævt men også fordi vi frygter at der sådan set er for mange
at overforbruge det er så bare nogle enkelte som gør det
vi ønsker ikke at skabe den opdeling i befolkningen som det også bliver taget ned som og opfattet som hvis man føler
dyre kød bliver ramt uforholdsmæssigt hårdt af en afgift som faktisk ender med ikke at redde klimaet
også med socialdemokratisk
en række afgifter på forskellige produkter det vi advarer imod er at man tror at man kan løse alle de problemer
afgiftsinstrumentet og det er i virkeligheden både på plus og minussiden
en grænse for hvor langt man kan drive afgiftsredskabet i forhold til den sociale balance som vi ønsker
enten er de her afgifter relativt små hvis de skal være socialt bæredygtige
så får man ikke de folk som har penge nok til at
og meget ekskluderende for dem der har færrest penge hvis man skal have dem der har penge nok
i virkeligheden fordi jeg synes det er et upræcist redskab til det vi gerne vil nemlig at sikre en lavere klimabelastning fra vores fødevareproduktion
er for et redskab man mener er mest effektivt at
kommentar til det at på papiret og i teorien kan det godt være en måde at flytte forbrug på men vi tror ikke at man kan gøre det med de prissignaler
med mindre man vil lave en meget høj afgift som så har en meget stor social slagside vi tror i virkeligheden at den klimaeffekt som vi jo er enige om vi gerne vil opnå
mere effektivt opnå ved at lave strukturelle ændringer og regulering af produktionen og sikre at nogle af de gode redskaber der findes i landbruget i dag bliver udbredt til nogle flere så vi nedbringer
i bekæmpelsen af skatteunddragelse vi ved desværre at statskasserne i danmark det øvrige europa og
andre lande i verden går glip af millioner af kroner fordi der spekuleres i
flytte overskud eller placere penge
muliggøre at man kan integrere og
handler om at bekæmpe det her med at flytte overskud rundt til hvor det skattemæssigt er mest fordelagtigt
udhule skattebasen dobbeltbeskatningsaftaler er også en god idé
at vi har den slags det er også for at sikre at man ikke betaler skat to steder eller hvad for statskassen er endnu værre at man ikke betaler skat nogen steder derfor er det vigtigt at have dobbeltbeskatningsaftaler og det vil vi
skattespekulation
initiativ er lykkedes at få regeringen
aftale som blandt andet i to tusind og sytten førte til at der blev sat yderligere gang i indsatsen mod skatteunddragelse
det nødvendige mandskab
er positivt at den internationale konvention nu inddrages i vores dobbeltbeskatningsaftaler
behandler nu er en del af energiforliget fra sidste sommer det er
meget berømteberygtede bilag
at vi med den her ændring giver en række liberale erhverv lov til at få
den samme lave elafgift som nogle typisk mere elintensive virksomheder har haft
virksomheder ved at de skal betale mindre i afgift
ønsker vi selvfølgelig at undgå samtidig med at det har været et stærkt ønske fra en række af dem der ikke var omfattet af den lave afgift at komme på en lavere afgift derudover er der
følger af kravene om at statsstøttesikre eller fremtidssikre anskueliggøre og måske i virkeligheden at gøre det mere gennemsigtigt
er men jeg studsede over noget skatteministeren sagde om det her med at eu vil insistere på at når en virksomhed
skal man hæve afgiften og skubbe virksomheden det sidste stykke ned i i afgrunden tror jeg ministeren sagde altså med
vi taler om hvordan sammenhængen er i det her så kunne jeg godt tænke mig at høre om ministeren virkelig mener at eu tvinger os til at sætte afgifter op for kriseramte virksomheder jeg mener selvfølgelig at det der er forskellen er at her har vi nogle virksomheder og ministeren sagde selv at
betalt én afgift og nogle har betalt en anden så eu har vel ikke tvunget os til at sætte nogle afgifter op for kriseramte virksomheder
der er normalen hvis det er halvfems pct der betaler
det der i virkeligheden er mit andragende er jo at sige mener skatteministeren faktisk
med skatterabatter hvis de er i problemer eller et eller andet
set at det var en integreret del af venstres opfattelse af det indre marked at det er meget fornuftigt at man ikke kan give den slags rabatter og der bliver jeg lidt forvirret over skatteministerens melding uanset at vi jo i realiteternes verden og i
til det konkrete her er enige om at det er tosset når nu normaltilstanden
mindre i rækkevidde men som ikke desto mindre berører et
kradset de penge ind og med
dagspressen og forskellige borgere de sidste par måneder har ytret og fortalt
den manglende logik apropos vores forrige debat i hvad der bliver inddrevet og hvad der ikke bliver så er det på alle måder positivt at man prøver på at tage fat på hvordan
kan sikre en bedre inddrivelse det her handler om
understøttet systeminddrivelsen om man vil lidt bedre at vi får muliggjort at virksomhedernes afgiftsgæld kan håndteres korrekt i et inddrivelsessystem der er tre ændringer
der skal valideres altså tjekkes op på
lovfæste den praksis der er om at udskyde betalingsfristen hvis sidste rettidige betalingsdag falder på en banklukkedag alt i alt lyder det som om det her er
jeg vil også lige bede skatteministeren
det som kommunernes landsforening har sagt nemlig at
gældsposter der bliver inddrevet først hvordan kan man så være sikker på at skatteministeren ikke skeler til hvilke indtægter der lander hos skatteministeren
dem som kommunerne har til gode så det vil vi selvfølgelig gerne høre skatteministerens kommentar til
overraskelse eller nyhed at det står alvorligt til med klimaet rapport efter rapport viser at vi er nødt til at
gøre mere vi er nødt til at gøre noget i alle dele af vores samfund og vi er nødt til at gøre det hurtigere end vi hidtil har troet herinde diskuterer vi heldigvis til daglig rigtig mange ting
hvordan kan vi være med til at tage en del af den medicin som vi også forventer resten af samfundet skal tage hvordan kan folketinget
mere grønt hvordan kan vi sikre
genanvender mere hvordan kan vi kigge på vores kost hvordan kan vi kigge på transporten det er klart at der ud over at man kan gøre rigtig meget og
vi håber at præsidiet vil kigge på hvordan
sikkert også vil være ting som vi ikke kan komme uden om eksempelvis vores flyrejser som jo nogle gange vil være nødvendige
må man så kigge på hvordan der kan kompenseres
kan komme med på vognen og vise at vi fra næste år er med på
så lægger vi i øvrigt op til i hvert fald fra
side en drøftelse med de øvrige partier og med præsidiet om hvordan vi bedst muligt sikrer at vi kommer i mål med ambitionerne jeg har lovet at hilse fra
tak for det og tak først og fremmest til alternativet for at løfte den her debat i
den gennemgribende forandring af vores samfund som vi er nødt til at lave på en måde som
også skal have både økologiske og sociale balancer er det helt ekstremt vigtigt at vi bliver bedre til
integrere ressourceøkonomien kunne man sige vores træk på naturens ressourcer og så vores udvikling
for at understøtte det som vi jo har forpligtet os
fn regi hvor alle verdens lande er gået sammen om verdensmålene
tror jeg sådan set at en øget grøn budgettering et
grøn vurdering af finansloven den blev så fjernet af vk regeringen i to tusind og to men vi har jo haft
man skal lede efter
have en sund økonomi er fundamentet for at man har råd til at gøre noget ved det grønne der tror jeg måske vi adskiller os lidt fordi vi
har man ikke på lang sigt en sund økonomi og derfor er det
set lige så ødelæggende at det går den anden vej det tror jeg i virkeligheden måske er
som alternativet og andre partier med debatten i dag gerne vil understrege over for finansministeriet og det helt berettigede vigtige arbejde der ligger med at holde om man så må sige hus med
nå jeg vil gerne kvittere for at finansministeren nu siger at man vil engagere sig i det arbejde der foregår i
det har man ikke nødvendigvis været så obs på fra starten eller hvordan man nu skal tolke de svar der er givet til finansudvalget men jeg tror i hvert fald i lighed med det
i det internationale arbejde ikke bare fordi det er vigtigt for danmark og for
på kontoen ikke bare den økonomiske men også den miljømæssige konto
at vi bliver bedre til når vi laver
og tredive planer at sige hvad er konsekvenserne for
også har bidraget til og som
professoren sidder og arbejder med nemlig at opgøre
hvis vi gør sådan som vi sidder og diskuterer i dag på den baggrund tror jeg
komme efter her jeg synes vi skal diskutere i udvalget hvilken tidsplan der kan laves for hvordan man kan angribe det her
i hvert fald ikke i tvivl om at den her om man så må sige grønne budgettering kommer til at spille en stadig større og stadig vigtigere rolle fremadrettet og vi vil gerne have at den bliver mere
vores årlige finanslovsproces men jo også i det hele taget i vores diskussion af
tage fat i det vi kunne tidligere og det vi tidligere har gjort jeg tror så også uanset at det var ret visionært og rigtig godt
et stykke mere sofistikeret om man vil på de grønne modeller derfor tror jeg
set at det arbejde der foregår i regi af københavns universitet med støtte fra carlsbergfondet og de der ting som jeg nævnte
det skal vi selvfølgelig forsøge at få trukket ind i vores diskussion i finansministeriet og alle mulige andre steder sådan
nødvendigvis er klar til at lave alle modelberegningerne på nuværende tidspunkt men det er jo ikke til hinder for at vi kan sætte os ned og snakke om hvad
den realistiske tidshorisont hvis ikke det er denne finanslov hvad er så en realistisk mulighed for at få bedre viden
arbejdet og bruge de danske data vi har de ekspertiser vi har til at kvalificere det
en meget aktiv deltagelse i den udvikling der er vigtigt for os
set også noget herhjemme som er interessant at bygge videre på allerede inden
en stråmand jeg har jo ikke sagt at økonomien var sekundær jeg har sagt at hvis det skal være bæredygtigt på lang sigt så
og nej vi foreslår jo faktisk ikke højere brændstofpriser og en af grundene til
det jeg anholdt var
at forudsætningen for at vi kan gøre noget ved vores grønne omstilling er at vi har overskud i kassen og
økonomien og så se om der er penge til at gøre noget ved den grønne omstilling der siger jeg bare hvis vi ikke tager de ressourcemæssige begrænsninger og de klimamæssige begrænsninger