syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
at vores samfund som for eksempel vores skolereform
vi skal fortælle om ude i verden
også afgør danmarks fremtid om vi har en skole som er til for alle elever
med briterne vi føler os meget tæt på briterne og har et ubrydeligt venskab med briterne men jeg må så også sige at i forhold til eu er vores tilgang
en noget anden end den briterne har valgt for regeringen ønsker at danmark skal være så tæt på kernen i eu som overhovedet muligt
rettigheder men også de pligter der
så at se hvad briterne egentlig
så uforstående over for hvad dansk folkeparti egentlig vil med europa og har endnu ikke forstået
er det sociale europa altså lønmodtagernes beskyttelse og vores mulighed for at gå imod social dumping men så synes jeg
i ti
være med til at træffe de beslutninger i europa som har en betydning for os selv og det er derfor at vi skal vælge en lidt anden vej end briterne vi skal være tæt på beslutningerne tæt på kernen
stilling til om det er i dansk interesse at deltage så mit fokus
og være med til at træffe beslutninger som under alle omstændigheder påvirker os selv i danmark
jo min grundholdning at det er meget smartere og meget bedre for os danskere hvis der er forhold som alligevel påvirker os at vi så også
tror jeg vi bliver mindre i stand til at løse
et europa som et tag selv bord hvor landene
men også stærke rettigheder og
sammen når
udgør jo et fundamentalt element i folketingets kontrol med regeringen og derfor har regeringen jo også besvaret mange spørgsmål om storskalaloven ligesom regeringens ministre beredvilligt har
deltage i samråd om den her sag det er meget vigtigt for mig og for regeringen at der ikke hersker nogen som helst tvivl om regeringens grundsynspunkt på det område
eller vil besvare langt de fleste regeringens skridt skal ses i lyset af den retlige ramme
forholdet mellem danmark og grønland som selvstyreloven
overtagne sagsområde det følger udtrykkeligt af selvstyrelovens §
betyder at vi det vil sige det danske folketing
forvalter og konkret udøver kompetencen på de områder som de har overtaget
acceptere respektere den retlige ramme som følger af selvstyreloven og jeg vil
gøre opmærksom på at jeg taler om en retlig ramme retlig ramme som samtlige partier i folketinget bortset fra dansk folkeparti har været med til at etablere da folketinget vedtog selvstyreloven i to tusind og ni
at jeg i besvarelsen af grønlandsudvalgets spørgsmål nummer tre og halvtreds har givet udtryk for at der er nogle spørgsmål som jeg på grund
og i lyset af spørgsmålenes indholdsmæssige karakter ikke finder at danmark har
der skal drive jernminen hvor mange medarbejdere der
at anmode selvstyret om at få dem besvaret med spørgsmålene
deres kompetence inden for råstofområdet
et område hvor selvstyret som nævnt har den lovgivende
jeg synes samtidig at det er vigtigt at være opmærksom på at det
der vedrører råstofområdet og storskalaloven
besvaret eller vil besvare langt de fleste spørgsmål om storskalaloven og som eksempel
nævne at regeringen vil besvare et spørgsmål fra grønlandsudvalget om det årlige afkast fra den omhandlede jernmine som forventes at tilfalde selvstyret når vi gør det
sådanne indtægter har indflydelse på
spørgsmål vi har eller vil besvare i den sammenhæng vil
gerne adressere en problemstilling som har været nævnt i debatten vedrørende regeringens manglende besvarelse af de omhandlede spørgsmål
det er spørgsmålet om hvorfor regeringen ikke ønsker at svare på spørgsmål om grønland om grønland og eventuelle råstofprojekter
er helt sædvanligt at indhente bidrag fra udlandet og svare på alle mulige andre spørgsmål af udenrigspolitisk karakter jeg
man kan sammenligne de to situationer for det første fordi forholdet mellem grønland og danmark er undergivet den retlige ramme
og den kompetencefordeling som gælder for forhold mellem grønland og danmark gælder ikke tilsvarende mellem danmark og andre lande
mellem danmark og sverige det vil sige
en retlig ramme som vi direkte eller indirekte skal tage hensyn til og respektere når vi indhenter bidrag fra udlandet til brug for besvarelsen
det forekommer jo på ingen måde at være
de spørgsmål fra grønlandsudvalget som jeg tidligere har henvist til og som vi altså har valgt ikke at svare på hvis jeg afslutningsvis skal opsummere
at folketingsspørgsmål skal besvares
vil regeringen også besvare langt de fleste spørgsmål med relation til storskalaloven samtidig
en besvarelse af spørgsmålene vil derfor i realiteten være udtryk for at vi det vil sige det danske folketing ikke respekterer den retlige ramme altså den kompetencefordeling
den ramme ønsker regeringen at
men jeg vil holde fokus på på temaet for
hvorfor regeringen ikke har ønsket at besvare nogle af de mange folketingsspørgsmål med relation til storskalaloven efter min opfattelse er det i den forbindelse vigtigt at få slået fire ting fast
fordi spørgsmålene er et væsentligt led i folketingets kontrol med regeringen
i overensstemmelse med den grundholdning at besvare langt de fleste spørgsmål om storskalaloven vi har besvaret en del og vi vil besvare
ses som et udtryk for modvilje mod at besvare
manglende respekt for folketinget den manglende besvarelse er derimod blot et udtryk for respekt
forvalte kompetencen på råstofområdet det vil sige at vi
spørgsmålene ikke respekterer den retlige ramme og den
kompetencefordeling som selvstyreloven udtrykker der har været mange spørgsmål i diskussionen
fordi den her diskussion handler om hvorvidt man i praksis er parat til at respektere den selvstyrelov
kæmpe forarbejde vedtog i folketinget med et meget stort flertal derfor bliver det her relevant og derfor er jeg også glad for den her principielle debat vi har haft i
sikker på at der egentlig er tale om en ændring af den praksis som den tidligere regering har haft på området
grund i spørgsmålet at der er tale om en ændring af hidtidig praksis og der skal
så sikker på at der egentlig er tale om en ændring af den praksis som den tidligere regering har haft på området
herre christian h hansen fra dansk folkeparti spurgte daværende statsminister anders fogh rasmussen om han fandt det acceptabelt at der tilsyneladende foregik systematisk dyremishandling
husdyr herunder slædehunde om statsministeren ville rejse problemet over for det daværende landsstyre
svarede den daværende statsminister at regeringen klart tog afstand fra enhver form for mishandling af dyr herunder slædehunde hvilket det daværende grønlandske landsstyre også havde gjort samtidig
anførte statsministeren dog at det var grønlands hjemmestyre dengang var det hjemmestyre der havde overtaget ansvaret for sager vedrørende hunde og dyreværn og som havde udstedt lovgivningen på området så derfor så
min manglende forståelse for tonelejet og det spørgsmål
statsministeriet undersøgt om det her er i overensstemmelse med grundloven og jeg synes måske at man skruer sig lige lovlig langt op i den debat hvis det var med spag stemmeføring eller hvordan ordføreren vil vælge at tolke det
nok fordi jeg tænkte at at der var behov for at dæmpe tonen lidt i forhold til det toneleje som
derfor stiller vi os også beredvilligt til rådighed for samråd forespørgsler det er ikke den sidste om grønland
besvarelse af skriftlige spørgsmål og sådan skal det også være da fru gitte lillelund bech var heroppe
fik hun det nærmest til at lyde som om vi ikke vil svare på spørgsmål hun nævnte fejlagtigt nogle ting som vi rent faktisk svarer på men som hun gav som eksempler på ting vi ikke vil svare på
spørgsmål om sar beredskabet herunder havmiljøberedskab og sundhedsberedskab
er altså temmelig store områder som vi naturligvis svarer på
spørgsmål som jeg som jeg har begrundet hvorfor vi ikke vil besvare på grund af den respekt vi har for selvstyreloven og den manglende retlige interesse vi har
de synspunkter der er i sagen er kommet frem regeringen har gjort rede for
jeg vil gerne understrege at regeringen ønsker at besvare spørgsmål det er en rigtig måde
men der er nogle spørgsmål som på grund af deres indholdsmæssige karakter ligger uden for det retlige område som vi er ansvarlige for
søge om udnyttelsestilladelse sådan som london
i forbindelse med isuaprojektet altså et meget konkret spørgsmål som vi mener ligger uden for det her
har rejst debatten i dag om at kigge på de fem konkrete spørgsmål som vi henviser til
at hæfte sig ved alle de mange spørgsmål som vi
naturligvis naturligvis agter at besvare
som venstre stillede i i sidste uge
det ligesom det man går op i
det er jo venstres gode ret men man kender så også svaret
jeg sagde i sidste uge
på world economic forums årsmøde deltog jeg i forskellige paneler og i et af panelerne
om den meget ambitiøse reform og moderniseringsdagsorden som regeringen har sat helt
som jo er en ny måde at styre vores økonomi på en økonomi som
meget meget svær at styre for den tidligere regering vi har en energiaftale som også er en helt ny måde at tænke klima og energi på
vi har skattereformen som også er meget markant
selv har været med til vi har gennemført en reform af førtidspension og
i gang med en modernisering af den offentlige sektor hvor vi nu også breder mere digitalisering ud
som vedrører et løft af folkeskolen det er en ret omfattende reform som som alle vores
for tiden arbejder vi på en reform der skal få de unge hurtigere igennem uddannelserne og vi vil også fremlægge en
af de ting vi har været i gang med og alle de her reformer
er med til at udvikle vores samfund modernisere vores samfund
så selvfølgelig bidrager tilbagetrækningsreformen
ikke den jeg henviste til på daværende tidspunkt da jeg
det ændrer ikke ved at den også bidrager til
øvrigt synes er lidt spøjst at gøre sig til dommer over hvordan man agerer på den internationale scene det har vi afholdt os en lille smule fra
hvordan ord er faldet på en international
prioriterer i dagligdagen
som vi har gjort mens jeg
i spidsen for regeringen jeg skal gerne sige det igen det handler blandt andet om budgetloven som jeg er meget stolt af for det betyder at vi nu har mulighed for at styre de budgetter
som vk regeringen jo ikke magtede at styre i ti år
ikke magtede den opgave nu en budgetlov og det betyder at vi faktisk styrer budgetterne og det er vi meget glade for
der skattereformen som giver solide skattelettelser
men det er også noget jeg er stolt af at vi har lagt frem
og lidt diskussioner men ikke desto mindre
tror også der er mange danskere som synes at det er gået rigtig stærkt i det sidste halvandet år fordi
for at få ordnet tingene få ryddet op og det er altså den opgave som vi er gået i gang
er jo svært at skelne mellem spørgsmålene men jeg skal gerne understrege igen at jeg på world economic forums årsmøde henviste
reformer som regeringen selv har stået for inden for det sidste år
som bekendt ikke med i den aftale der var fra juni to tusind og elleve
sagde meget tydeligt var at hvis der efter valget var flertal
for partierne bag tilbagetrækningsreformen så ville vi også respektere det det sagde vi meget meget tydeligt før valget og det gjorde vi jo så også efter
tilbagetrækningsreformen vedtaget af folketinget i december to tusind og elleve da vi som bekendt sad med regeringsansvaret
og igen skal jeg sige velkommen
af at jeg åbenbart har prydet mig med lånte fjer
efterlønsreform så nu må venstre bestemme sig til hvad det
ind i den virkelige verden og diskuterede de udfordringer der er her og nu vi er i gang med på rigtig mange
at rydde op efter de forsømmelser som vk regeringen efterlod man magtede ikke
styre budgetterne særlig godt så vedtog vi en budgetlov
man har igennem mange år set på at konkurrenceevnen blev forringet med næsten ti procent det agter vi at gøre noget ved nu fordi vi gerne vil skabe arbejdspladser man så på at næsten ethundrede og halvfjerdstusind job
på ganske ganske kort tid alt det agter vi at håndtere nu jeg vil egentlig
hængekøjen og holder op med at gå op i det ene ord eller det andet ord og kommer ind i kampen og diskuterer de her meget væsentlige udfordringer
hvordan ét ord skal oversættes frem for et andet
de sidste to gange de haft mulighed for at stille spørgsmål til statsministeren har koncentreret sig om hvordan et ord skal oversættes eller ikke skal oversættes
sig i den virkelige verden der er mennesker derude som har mistet deres arbejde som gerne vil have at vide hvordan vi sætter gang i beskæftigelsen igen som spørger hvordan danmarks konkurrencekraft er i forhold
at hvis vi skulle løse de udfordringer vi
vi skabe balance i vores økonomi og en af måderne at
jeg tror også ordføreren kan erindre at en af de ting vi diskuterede allermest i valgkampen var at vi sagde at danskerne skulle arbejde mere
at hvis vi skulle løse de udfordringer og de ubalancer der var så skulle danskerne arbejde mere så den
og nu har vi jo vedtaget tilbagetrækningsreformen
nogle spørgsmål som der er stemt om vi er videre venstre
at sikre at danske virksomheder har en konkurrencekraft i forhold til resten af verden så man også vælger at etablere virksomhed i danmark og skabe arbejdspladser i danmark vi har en situation hvor inden for de sidste ti år er
i stedet for at være optaget et eller andet ord skal oversættes og hvad der blev sagt engang kom ind i kampen og vær med til at diskutere de her ting
forudsætninger som loven bygger på det er forudsætninger
kompetencefordelingen mellem os og for samarbejdet inden for det indenrigs forsvars og sikkerhedspolitiske område grønlands landsting har vedtaget en storskalalov
til udenlandsk arbejdskraft til storskalaprojekter det er en sag som interesserer mange mennesker både i grønland og danmark og også her i folketinget
for det er en sag med mange aspekter og derfor
ufaglærte der er også andre strukturelle problemer på det grønlandske arbejdsmarked blandt andet at mange ikke står til rådighed eller har en
udgiftslofter i selvstyret og i kommunerne og den offentlige sektor skal være mere effektiv blandt andet digitalisering samtidig ønsker ønsker man
indtægterne op statens tilskud til grønland udgør over halvdelen af landskassens indtægter selvstyreloven
er kvoterne i rejefiskeriet reduceret med en fjerdedel siden to tusind og elleve og den biologiske rådgivning anbefaler at kvoterne kommer endnu længere ned for at undgå
regeringen deler den opfattelse den arktiske strategi
tyve betoner også at det er vigtigt at grønland bruger de muligheder som naturressourcerne giver og det er
hvis man kigger på grønlands økonomiske udfordringer
så de konkrete planer for fremtidens minedrift det er det andet tema i forespørgselsdebatten landsstyret har sat det mål at udvikle råstofsektoren til et erhvervsområde
mindst to storskalaprojekter
mining as jernmineprojekt i bunden af
landsstyret er ikke færdig med at behandle selskabets ansøgning og selskabet
endnu ikke kunnet tilvejebringe den nødvendige finansiering jeg vil nævne at formanden for grønlands økonomiske råd professor torben m andersen den sjette februar to tusind og tretten
at der i løbet af fem år slet ikke kommer gang i nogen af disse projekter
hvordan den økonomiske sagkundskab vurderer situationen i grønland grønlands økonomiske råd peger samtidig på at
er afgørende for at de positive effekter der vil være af projekterne
storskalaprojekter langtfra står klar her og nu så har debatten om grønlands råstoffer rejst nogle spørgsmål som vi selvfølgelig skal være klar til at besvare
mineraler det er det tredje tema i forespørgslen i dag
nultoleranceprincippet vil jeg understrege at grønland i dag har et forbud mod udvinding af radioaktive stoffer
understrege at grønland har overtaget råstofområdet og dermed kan træffe beslutning om en eventuel ophævelse af nultoleranceprincippet men hvis grønland
vil regeringen naturligvis drøfte konsekvenserne af det med landsstyret
fordi for eksempel uran berører rigets sikkerheds og forsvarspolitik
for sikkerheds og forsvarspolitikken spørgsmålet om en eventuel revision af forbuddet mod udvinding af radioaktive stoffer har været drøftet i grønland i flere år
regeringen vil selvfølgelig sørge for at holde folketinget først og fremmest
vedrørende råstoffer i
det er den klare besked fra et grønland som har selvstyre
regeringen og landsstyret har aftalt en række tiltag om erhvervsudviklingen i grønland
for fremtidens minedrift i grønland også på baggrund af
de konkrete planer for fremtidens minedrift
at man nu har vedtaget storskalaloven og det har man gjort fordi man er klar over at storskalaprojekter er en nødvendighed når man kigger på de økonomiske udfordringer grønland står over for landsstyret har
den danske stat tror jeg er det der menes skal engagere sig yderligere i et offentlig privat partnerskab det er en spændende diskussion
har spurgt landsstyret om hvad de mener om en sådan konstruktion landsstyreformanden har meget klart tilkendegivet
ikke vil få fortrinsstilling i forbindelse med råstofudvinding i grønland selvstyret ønsker råstofudvinding i grønland på kommercielle og frie markedsmæssige vilkår
sige at der ikke er behov for et statsligt engagement for at sikre at staten får
der kan komme fra råstofaktiviteter i grønland
det har vi styr på i selvstyreloven
staten har allerede ret til halvdelen af indtægterne som følge af selvstyrelovens økonomiske ordning så jeg vil bare sige at uanset om regeringen
med offentlig dansk og grønlandsk deltagelse
eksplicit på vores møde den tiende januar i år udtrykt at selvstyret ikke har et ønske om det
det betyder selvfølgelig ikke at danmark ikke kan spille en rolle i erhvervsudviklingen i grønland eller at danske virksomheder eller danske investorer ikke kan spille en rolle i erhvervsudviklingen i grønland det er vi da mange der håber
det er også derfor regeringen og landsstyret har aftalt en række tiltag
som også gælder naturressourcerne
bare nævne en arbejdsgruppe som skal komme
i grønland og danmark og som kan bidrage til erhvervsudviklingen i grønland på kommercielle vilkår
emner som skal munde ud i en samlet samarbejdsaftale og et øget teknisk samarbejde mellem grønlandske og danske myndigheder på skatteområdet som også
så er der også det her samarbejde mellem københavns universitet og grønlands universitet
med landsstyret og i respekt
selvstyret for netop at sikre som det også hedder i forespørgslen
den gode dialog internt i rigsfællesskabet og sikre varetagelsen varetagelsen af rigsfællesskabets samlede strategiske interesser det andet store emnefelt vi har drøftet i dag er
spørgsmålet om en eventuel ophævelse af nultoleranceprincippet det er rigtig vigtigt at slå fast ved indgangen til den debat at der i dag gælder et nultoleranceprincip
vi skulle give grønlænderne lov til det vil bare understrege
er sådan det er det er grønland der kan træffe beslutning om en eventuel ophævelse af
samlet samarbejdsaftale også vedrørende råstofområdet i det omfang det måtte berøre eller have betydning for sikkerheds og forsvarspolitikken
men det er også derfor vi har taget initiativ til at styrke samarbejdet på det her område
og landsstyret om at danske myndigheder skal bidrage til det analysearbejde som grønland nu har indledt om konsekvenserne af en eventuel ophævelse af
set allerede er i gang med
det har været en vigtig debat for det er vigtigt også at diskutere principperne for hele vores rigsfællesskab jeg holder meget af rigsfællesskabet og jo mere jeg arbejder mig ind i det
det arbejde som den tidligere regering har gjort
den arktiske strategi var det samme og vi har egentlig lagt os temmelig meget i selen for at stå på det fundament som den tidligere regering har
på det her område og videreudvikle
det er jo så også grunden til at jeg håber på at vi kan fortsætte
i respekt for det selvstyre som vi alle sammen undtagen dansk folkeparti
til landsstyret som klart og tydeligt giver udtryk for at det skal foregå på kommercielle vilkår
at danske investeringer ikke skal have fortrinsret synes jeg egentlig at vores opgave
at sikre at vi nu får danske investeringer
er det virkelige spørgsmål er om danske skatteborgere skal gå ind og afløfte noget af risikoen for de her midler og der er mit instinkt nok at som økonomien er nu
vil hellere end gerne have at danske midler investeres i grønland men jeg er bekymret hvis skatteborgerne skal gå ind og afdække en risiko der synes jeg at tingene skal foregå på markedsmæssige vilkår
lytter også meget gerne til hvad grønlænderne selv siger det er derfor jeg har spurgt ved så mange lejligheder hvad grønlændernes opfattelse
faktisk har haft et fælles dansk grønlandsk selskab nunaoil
set at varetage den fælles dansk grønlandske offentlige
i kulbrinte og mineralaktiviteter i grønland i forbindelse med selvstyreloven blev det aftalt i den daværende vk regering at staten mod vederlag skulle
afhænde det her og overdrage
to tusind og ni og det undrer mig bare at en god idé at afhænde afhænde aktierne og ikke være en del af
er derfor vi har sagt at vi vil besvare alle de her spørgsmål men
hvorfor regeringen mener som vi gør regeringens grundsynspunkt er selvfølgelig at spørgsmål fra folketinget
besvare langt langt de fleste af de spørgsmål der bliver stillet i den her forbindelse altså
mener vi også at det er vigtigt
at besvare nogle få spørgsmål så skyldes det ikke uvilje mod at besvare spørgsmål for folketinget
hvordan selvstyret forvalter og udøver den kompetence som de har i forbindelse med selvstyreloven og derfor synes jeg at besvarelse af spørgsmålene i
være udtryk for at vi ikke
det var den tidligere regering der gjorde det
holdning til om det kunne være en god idé at sætte danske skatteborgeres penge på spil i et sådant
have lov til at have mine tvivl om
sætte danske skatteborgeres penge på spil når det her spørgsmål
vi er nødt til at skelne skal vi have danske investeringer i grønland ja gerne
fællesskab med grønland det skal da bruges til noget og jeg opfordrer alle landets virksomheder
pensionskasser vær til stede i grønland men skal danske skatteborgere gå ind og afhjælpe noget af den her risiko det er jeg ikke så overbevist om og jeg
kan lade sig gøre men jeg er personligt ikke så overbevist om at vi skal bede
danske skatteborgere om at afhjælpe den risiko som er
jeg nødt til at tage til efterretning når jeg så samtidig som statsminister er lidt loren ved
sætte danske skatteborgeres penge på højkant i et projekt som jeg ikke er helt sikker på afkastet af så synes jeg da at det er nok til at
det projekt hvile en lille smule
grønland kommer og siger til mig at
så tager vi diskussionen igen
har haft dialogen og egentlig også fået de svar som jeg giver udtryk for her og
det har vi ikke nogen planer om at gøre vi er ikke optaget af at skatteborgerne skal tage den risiko hvis der er penge at tjene på mineprojekter
jeg helt overbevist om at de store investorer kommer og jeg håber virkelig at det også gælder danske investorer for eksempel pensionskasser det
hvis de også involverer sig
en rigtig god idé men der er stor forskel på det og det arbejde vi er i gang med i den arbejdsgruppe som erhvervs og vækstministeren taler om og så det her med at have
hvor den danske stat
den slags projekter og så et dong
som nogle i debatten anerkender at det ikke har været venstre
tyder på at vi er
nærme os hinanden hvis venstre nu er gået væk fra de der store modeller og det
også en grønlandsk beslutning men som jeg sagde indledningsvis jeg har faktisk sagt det et par gange
selvfølgelig har sikkerhedsmæssige og forsvarspolitiske konsekvenser og dermed bliver det også et rigsanliggende jeg synes egentlig
så fint hvordan tingene er og det er på den baggrund at vi
at få undersøgt de her ting nærmere
bistår den gruppe ligesom vi også er i gang med
at øge vores samarbejde i forhold til det udenrigs og sikkerhedspolitiske område herunder også betydningen af de her
der gælder et nultoleranceprincip som tingene er
også at grønland har overtaget råstofområdet
der kan træffe beslutning om en eventuel ophævelse af nultoleranceprincippet
rigtigt at fordi det her også vedrører riget
rigsanliggende når bare vi slår fast at det er grønland der kan ophæve nultoleranceprincippet det er grundlaget for
vil det med det samme blive et rigsanliggende som vi skal tage højde
er en god investering så det her handler ikke om at vi ikke skal bruge offentlige penge
skatteborgernes kroner
min holdning til det og jeg har også drøftet det her med landsstyret og fået deres holdning til
ønsker er at tingene skal foregå kommercielt
om et land grønland som gerne vil være
vi har sagt at vi vil behandle storskalaloven i
frem for nogle der spiller imod
at nå til afslutningen af debatten og jeg fornemmer egentlig også
at den debat vi har haft i dag kan blive et nyt skridt i vores diskussion om ikke bare grønland men også om rigsfællesskabet og jeg ser i hvert fald frem til at opfylde det som også
derfor skal vi styrke vores virksomheder så de kan skabe de arbejdspladser som der er så hårdt brug for
at et så bredt flertal her i folketinget har valgt at stå bag den plan der bliver også brug for
nemlig det europæiske patent det har taget tredive års diskussioner at nå til enighed om den sag og det lykkedes så under det danske formandsskab
indlysende grunde en god idé
betyde at virksomheder der skal sikre
skal gøre det ét sted i stedet for syv og tyve forskellige steder
netop ved at samarbejde på tværs af grænserne og erstatte nationale løsninger med
kan vi gøre livet lettere for vores virksomheder og dermed sikre flere arbejdspladser justitsministeriet vurderer at dansk tilslutning til aftalen vil indebære suverænitetsafgivelse efter § tyve
det betyder at lovforslaget om gennemførelse af aftalen
ansvar til gavn for virksomheder og arbejdspladser til sidst til noget helt andet
de praktiserende læger uenigheden mellem regionerne og lægerne
fastlægger nye rammer for almen praksis
øge konkurrenceevnen tiltrække investeringer og på den måde skabe arbejdspladser
og der er så også afsat midler til at man på et senere tidspunkt kan tage den diskussion op når
man påtænker at vi egentlig har ganske gode vilkår for at man kan
virker i virksomheden så vi er egentlig tilfredse med de regler der er på nuværende tidspunkt venstre
år hvor pengene kan virke i virksomhederne og
det ser vi så bare forskelligt på og det skal
godt undre mig over at venstre betegner en plan
som en fin lille aftale og det der så åbenbart
på en fin lille aftale og en stor og ambitiøs aftale er en arveafgift
det skulle være sådan
har haft en så stor ændring af rammebetingelserne for danske virksomheder konstaterer også at mange mange virksomheder og de store organisationer
men så længe venstre synes at det er en lille aftale
da se frem til at se venstres store aftale vi er da sikkert mange der venter i spænding på at se
pludselig en stor og omfattende aftale det må være sådan vi skal forstå venstres ordfører i dag
kommer med en stor aftale
vil i forhold
et spørgsmål som optager rigtig mange mennesker
det bør berøre os alle sammen
nu også vågner op et eller andet sted fra
så jeg er glad for at dansk folkeparti påtager sig et ansvar for
som må stå på mål for at der nu mennesker som er i fare for at falde ud af dagpengesystemet fordi de
så må vi jo se om vi kan sammenstykke det dansk folkeparti egentlig mener i den her sag og det hører vi da gerne nærmere om indtil videre vil
at flere og flere godt kan huske at det var dansk folkeparti der opfandt de dagpengeforringelser
det også fremstillet som om regeringen ikke har ønsket at gøre noget for at hjælpe de mennesker som står til at have opbrugt deres dagpengeret men intet kan jo være mere forkert for regeringen har fra
så siger klart og tydeligt
dagpengeforringelsen og at det var dem der fastholdt at sådan skulle det
anelse om at konjunkturerne ikke vil rette rette sig fra den ene dag til den anden
det her undladt at stemme for en dagpengeforringelse havde vi ikke stået i den situation vi står i nu
forsøgt at udbedre de skader som dansk folkeparti har været med til at
som er i fare for at miste deres forsørgelsesgrundlag
det diskuterer vi selvfølgelig videre med vores parlamentariske grundlag præcis som vi har aftalt og det vil sige at vi selvfølgelig holder
folkeparti om den her sag jeg har såmænd
taler vi med enhedslisten om den her sag for det er det vi har aftalt
virkelige verden og det synes jeg da skal betyde rigtig meget for os herinde
at der er nogle mennesker som er i fare for ikke have noget indtægtsgrundlag efter de her skæringsdatoer og selvfølgelig skal vi tage det alvorligt ligesom vi har taget
de borgerlige som har været med til at
for de mennesker som risikerer at stå uden forsørgelse så har vi heldigvis fået en ny regering som påtager sig et ansvar selv om
nogle af os ikke har været med til at trykke på knappen så vi har påtaget os et ansvar tidligere og det vil vi fortsat
og selvfølgelig skal vi have det møde som vi har aftalt det kommer også og det kommer sådan som vi har aftalt det før sommerferien
en meget konkret udfordring at de muligvis ikke har et forsørgelsesgrundlag
beslutning efter beslutning der skulle sikre de mennesker hvorfor skulle vi
med at være bekymrede for de mennesker jeg må beklage over for herre per clausen at
finder nok ud af det men hvorfor skulle vi holde op med at være bekymrede for de mennesker som vi
tid har arbejdet med det her bud på en offentlighedslov det er rigtigt at vi før valget havde nogle diskussioner
lige så rigtigt at vi var langt inde i forhandlingerne
og havde en forståelse med hinanden om at vi på et tidspunkt skulle afslutte det her sammen med de partier som også er med
at den måde som
fordi det giver nye muligheder for offentlighed på nogle områder som vi ikke har i dag og så giver det arbejdsrum til at man i ministerierne kan
tage beslutninger svare på spørgsmål
et valg bare så vi lige husker husker på det
meget tilfreds med at det er lykkedes
at det er lykkedes på baggrund af offentlighedskommissionens arbejde at finde frem til et
et meget stort flertal i folketinget som bakker op om
de tohundredetusind det synes jeg ordføreren
ekstra bladet men af og til kan der godt snige sig en lille fejl ind i
jeg synes at ordføreren skal få undersøgt tallet
der har været i den offentlige debat det synes jeg er noget underligt ordføreren ved lige så godt som jeg at det her spørgsmål handlede om at få lukket et hul der var en skatteteknisk uhensigtsmæssighed som vi fik lukket
udveksling at
tradition for at det er ministeren der besvarer spørgsmålet inden for sit ressortområde og at regeringen har en og samme holdning til et spørgsmål
på trods af at man har forsøgt at få alle ministre herned for at diskutere offentlighedslov
står på mål for men vi har også den tradition at det må være ressortministeren som stiller sig til rådighed for
svare på de spørgsmål der måtte være og en ting man
og at den pågældende minister der har ansvar for den lovgivning
forvaltningsmæssig betydning for andre ministerier der er masser af lovgivning som har betydning for
at det er det mest naturlige at det er ressortministeren der besvarer spørgsmål vedrørende en given lovgivning
man skal sætte alle andre principper ud af kraft og derfor fastholder vi selvfølgelig
at de var med til at forringe forholdene for de arbejdsløse i danmark jeg har altid undret mig over
at det var en spændende idé at være med til ikke bare at stemme for men nærmest også stå fadder til
ikke var sådan at væksten kom fra den ene dag til den anden så jeg synes måske også det er nu vi taler om historieskrivning
så og så hurtigt
holdning i forhold til dagpengene
men først og fremmest løser vi udfordringerne for de arbejdsløse sammen med dem som vi
som siden valget har gjort
er os der konkret har forhandlet det
egentlig var dér tilbage i to tusind og ti og hvordan udviklingen har været i arbejdsløsheden siden hen for det er åbenbart det som er kommet utrolig meget bag på dansk folkeparti
hvor dansk folkeparti selv fandt på at man skulle forringe forholdene for dagpengemodtagerne
på knappen i forhold til at få forringet forholdene for de ledige
vi ikke stået i den situation vi står i nu der er ét parti som vi kan putte ansvaret for på i den situation og
så er det meget fint at man kommer her efter valget og er med til nogle af de ting vi andre beslutter for at
som så føler konsekvenserne af dansk folkepartis politiske valg
udfaldstruede her og nu hvis dansk folkeparti ikke havde trykket på den knap
at en minister svarer inden for sit eget ressort tror jeg er noget som har eksisteret i rigtig mange år i folketinget
brede spørgsmål og det er egentlig mit indtryk at man får svar på mange områder
stilles også mange sammensatte spørgsmål
hvor man spørger hvis man gør sådan hvad har det så af konsekvenser
et andet felt så der stilles mange mange forskellige spørgsmål nu er det justitsministeren som skal svare på spørgsmål om et om et øjeblik jeg tror det der vil fremgå er at når man
er det mest naturligt at det er den minister der svarer på spørgsmålet
lejlighed til nu at stille spørgsmål til justitsministeren og jeg er
for at holde fast i vores fællesskab i en verden hvor grundvilkåret netop er forandring de steder på kloden der klarer sig godt gennem krisen
man forstår at ændre det der skal ændres hvor man handler i tide for at bevare det særlige ved sit land
er danmark vi er et land med stor lighed og stor tryghed det betyder noget
hvordan danskerne møder nye vilkår vi er gode til at vende forandringer til muligheder vi er åbne over for omverdenen vi løser problemer i fællesskab
vigtige beslutninger i det folketingsår som vi afslutter meget snart og nok så vigtigt har vi truffet dem sammen
til at række ud efter det fælles bedst
et finanspolitisk fix
i en ny virkelighed
af værktøjskassen når vi skal forandre danmark
derfor giver vi en højere ældrecheck til de pensionister der har mindst
familier så de ikke bliver sat ud af deres lejlighed vi sørger for
bedre beskyttet mod overgreb
på venstres konservatives og dansk folkepartis alt for hurtige indfasning af den korte dagpengeperiode
beslutning som blevet taget uden skelen til
år siden skulle man lægge to skoleklasser sammen for at finde én elev der kom i gymnasiet
det er mit mål at den næste generation
i vores historie vi skal blive ved med at investere i mennesker men vi skal bruge pengene dér hvor vi får mest ud
tre eller fire elever
og som ikke regner godt nok det kan vi ganske enkelt
endnu bedre emil og alle de andre børn skal have flere timer i dansk og matematik
så oven i de penge som kommunerne kommunerne allerede bruger på efteruddannelse
en overenskomstkonflikt
ikke komme i skole det var en vanskelig tid
som blev lukket ude fra deres arbejdsplads det var en særlig situation og nu kræver det en ekstra indsats af os alle sammen at få det gode samarbejde
folkeskole tilbage regeringen og de øvrige
ændring af folkeskolen det kræver vilje vilje til kompromis fra alle sider vi har
solidt fundament for vores børns og danmarks fremtid
men arbejdet er ikke gjort med en aftale mellem folketingets partier eller med de love vi vedtager her i folketinget
vil lærere skoleledere og kommunalbestyrelser stå over for en stor opgave med at føre ændringerne ud i livet
her ved vi at de største udfordringer er på vores erhvervsskoler
måske ikke så mærkeligt at færre unge har mod på en erhvervsuddannelse i dag er det kun hver femte unge der begynder på en erhvervsuddannelse efter grundskolen
var det hver tredje det er et dramatisk fald på kun ti år
jeg vil sige til danmarks unge hvis i er gode til omsorg håndværk teknik eller handel
i får brug for i jeres arbejde
fremtidens arbejdspladser ligner ikke fortidens i dag skal en butiksassistent ikke kun kunne sælge en vare
bæredygtighed og sundhed og en maskinarbejder
erhvervsuddannelserne også være høje vi har allerede skabt tusindvis af praktikpladser så flere
nu får lærerne
samme arbejdsforhold som alle andre og det gælder også lærerne på erhvervsskolerne og så kan eleverne få mere
fuldført erhvervsuddannelse forandring er et grundvilkår for os alle sammen
til efteruddannelse
tyvetusind ufaglærte til faglært niveau alle skal have en uddannelse alle skal have et arbejde
at arbejdspladser har meget høj prioritet for regeringen
hvorfor er det så vigtigt svaret er kort og klart at vi har mistet langt over
private arbejdspladser under krisen de mennesker der har mistet deres
og som land har vi brug for arbejdspladser til at finansiere
forventes at komme ind i en periode med vækst i år kun en ret svag vækst til næste år lidt mere
renovering af almene boliger det giver arbejde til håndværkere over hele landet
det sikrer en lav rente og dermed private arbejdspladser vi sikrer mere arbejdskraft med en su reform som
skal få de unge hurtigere ud i det pulserende arbejdsliv
i mange år at en regering har gennemført en så stor
samlet plan som målrettet forbedrer virksomhedernes rammevilkår
dele formålet
europa skal også videre
der er større ro på de finansielle markeder der er bedre styr på budgetterne
i eu er stadig for lav og arbejdsløsheden er for høj især alt for høj blandt
og styrke konkurrenceevnen og de mange beslutninger som allerede er truffet i eu skal føres ud i livet i alle landene
en beslutninger som vi skal gennemføre i danmark er det fælles patent det vil betyde at en virksomhed kun skal registrere sin opfindelse ét sted
arbejdspladser regeringen vil i næste folketingsår fremsætte lovforslag om dansk deltagelse i det
indebærer bør vi kunne træffe her
afspejle den nye økonomiske virkelighed
en rimelig rabat i budgettet vi slipper
de penge har vi god brug for herhjemme
at sætte ind over for skattely vi skal gøre noget ved den bankhemmelighed som skærmer for at virksomheder og personer betaler det de skal og vi skal lukke de huller som multinationale selskaber udnytter
at slippe for at betale skat
på kernen af samarbejdet som muligt
samarbejde med verden omkring os har altid været en dansk vej til vækst og arbejdspladser
i en verden i forandring men det kræver
danmark har
vækstmarkeder det efterslæb er danske virksomheder ved at indhente
i fuld gang med at vinde det tabte tilbage i sidste måned valgte det kinesiske fudan universitet at lægge sit
blandt andet fordi de er interesserede i den danske velfærdsmodel sidste år underskrev den danske virksomhed haldor topsøe
en investeringsaftale i tianjin en af kinas største byer topsøes produktion af katalysatorer til lastbiler skal hjælpe
og der bliver også mere at lave på fabrikken hjemme i
grøn energi vi kan noget særligt i danmark vi kan noget som kineserne har brug for
at udnytte og regeringen støtter erhvervslivets indsats
skulder ved skulder
danske virksomheder kan få fremgang i de lande hvor væksten er det skaber arbejdspladser herhjemme i danmark
og energiområdet
ambition forsømt
hvor vi hører til på en grøn førsteplads regeringen ønsker en grøn
derfor arbejder vi på en elektrificering af vores jernbaner og danmark skal hænge endnu bedre sammen med den såkaldte timemodel
har vi fundet finansiering til at gå i gang
halv milliard kroner af til udvikling af grøn teknologi
til grønne projekter
man diesel i københavn har udviklet en ny brændselsventil til skibsmotorer så de forurener mindre vi får renere luft større eksport og flere arbejdspladser grønne lån
bruge udtjente vindmøllevinger til støjafskærmning på motorvejene
den grønne omstilling viser hvad vi kan gøre når den private sektor og den offentlige sektor arbejder sammen
den offentlige og den private sektor sektor er ikke hinandens modsætninger den offentlige sektor er ikke et problem men tværtimod en del af løsningen
faktisk fem og tyve milliard kroner
for nulvækst
sosu assistenter pædagoger lærere og mange mange andre udfører opgaver
om netop den solidaritet som vores land
hvordan vi kan løse opgaverne bedre
i en sygehusseng på en overbelagt afdeling måske ude på gangen muligvis også for længe
jo mere svag
familielægens rolle til gavn for patienten
og sygehuset og hjemmesygeplejen vi vil sikre
af samme høje kvalitet
på hvor de bor
svært at få
til at praktisere langt fra byerne og i socialt belastede
almen praksis med patienten i centrum lovforslaget har
reaktioner der er kommet
jeg tror at lægernes reaktion blandt andet skyldes en usikkerhed om lovforslagets intentioner
og god adgang til lægen
sig gøre færre unge begår kriminalitet end for nogle få år siden og færre mennesker begår vold
men når der skydes med skarpt i værebroparken og når der stikkes med knive i odense så er vores trygge dagligdag presset
kriminalitet nogle af dem
hvor er forældrene henne hvad tror
hårde kriminalitet de har varetægtsfængslet mange personer med tilknytning til bandemiljøet
også løse deres opgave og kommunerne skal løse deres
kommunerne en række redskaber
at rydde op efter sig og rette op på en skade
unge passer sin skole og er hjemme om aftenen og i sidste ende kan forældrene blive trukket i børnefamilieydelsen de seneste tal viser at mindre end hver tredje kommune bruger forældrepålæg og at
kommuner højst har givet pålæg tre gange kommunerne
bruge de muligheder de har
gennem elleve år har danmark kæmpet i afghanistan for vores sikkerhed herhjemme
vil sat punktum for en lang og enestående indsats med danske kampsoldater i forreste linje
og udsendte i helmand for at markere det nye kapitel i den danske indsats i afghanistan
stolte af danmarks indsats i afghanistan og vores udsendte
i forhold til vores egen
afghanernes sikkerhed vi
at de afghanske sikkerhedsstyrker selv kan overtage ansvaret for sikkerheden og det er og bliver den eneste vej frem for afghanistan
og for kvinder nu går millioner af afghanske børn i skole også pigerne det er vigtige resultater
med et stærkt fokus på udvikling
vi havde i februar her i folketinget den viste at
er en seriøs
til rigsfællesskabet
og københavns universiteter arbejder sammen om at grønlands naturressourcer kan komme grønlænderne til gode
i danmark og i grønland arbejder sammen om hvordan grønlandske og danske virksomheder kan komme med i råstofudvindingen
grønlands landsstyre ønsker at ophæve nultoleranceprincippet vedrørende radioaktive stoffer der er nedsat en dansk grønlandsk arbejdsgruppe
skal analysere konsekvenserne af det og en eventuel udvinding og eksport af uran
helt afgørende for økonomien det
færøerne står over for sanktioner fra eu på grund af uenighed om fordelingen af fiskekvoter i nordatlanten
for regeringen vejer hensynet til rigsfællesskabet tungt samtidig med at vi selvfølgelig også forstår hensynet til et bæredygtigt
vi skal arbejde sammen om den udfordring som rigsfællesskabet bliver stillet over for hvis færøerne rammes af sanktioner
og så glæder jeg mig til mit besøg på færøerne i næste
særligt for os alle sammen
dele er forskellige
kultur og ikke mindst gennem mennesker på en måde som skaber noget uvurderligt
er ikke helt slut endnu men jeg skal til at slutte min tale vi har truffet mange vigtige beslutninger i år vi har indgået flere brede og store aftaler
dagpengeforliget giver tryghed til de mange familier som var blevet bragt i en meget vanskelig situation nu kan de fortsætte
organisering af forsvaret
jeg holde fast i hovedlinjen for det folketingsår
ved at afslutte vi har truffet mange vigtige beslutninger i år
hvor forandring og tryghed går hånd i hånd alle skal med i nullerne blev afstanden mellem mennesker større
der har brug for støtte
den kortere dagpengeperiode
ordentlig måde
at pengene passer i nullerne blev konkurrenceevnen forringet og arbejdspladser forsvandt nu skal vi den anden vej vi forbedrer virksomhedernes rammevilkår med en markant vækstplan
vi har nået mange mange resultater sammen her i folketinget
om dem alle sammen i publikationen regeringens resultater
til en ny virkelighed der kræver at vi handler at vi træffer beslutninger som forandrer vores samfund for at bevare det danmark vi holder
af der løsninger
på én gang og det er vi i fuld gang med
alle sammen her i folketinget for samarbejdet gennem året vi har truffet beslutninger sammen og
kvittere for de mange beslutninger vi har truffet sammen med enhedslisten vi står sammen om finanslovsaftalen for i år
økonomisk ansvarlig aftale
aftalt en ungepakke der hjælper unge i gang med uddannelse og arbejde
aftalt nye værktøjer til at bekæmpe social dumping vi har styrket miljøet og de grønne arbejdspladser vi har givet
asylfamilier med børn bedre forhold og senest har vi aftalt dagpengeløsningen
om de tusindvis af mennesker der er kommet i klemme og risikerer at stå i en meget vanskelig økonomisk situation
og jeg citerer vel at mærke at
kommer der en socialdemokrat med en check ingen kvaler naboen
med socialdemokraterne det er det vi kalder solidaritet
egentlig bekymrer liberal alliance
hvad er socialkonservative bekymring
dansk folkeparti laver skattereformer
når vi laver en skattereform så sikrer vi at den enlige forsørger får
om vores dagpengeaftale
i en udtalelse som sådan set fanger kernen
herre per clausen der har sagt det her det er såmænd borgmesteren i jammerbugt kommune venstremanden mogens gade
mener venstre at dagpengeløsningen giver maksimal usikkerhed men hvordan
at komme tusindvis
at hvis regeringen havde lyttet til venstre og havde
sidste forår eller i december må man næsten forstå
set forstå at venstre ligger inde med en plan
skulle komme i knibe
jeg er egentlig sikker på at det ville vække opmærksomhed
at spørge hvad vil venstre på dagpengeområdet
vkos afkortning af dagpengeperioden var en succes
spurgt om flere gange og der var ikke noget svar
er dårlig
får magt til det nej det vil venstre
hele taget må man jo nok konstatere at venstre
først skulle der bruges
randzoner en god idé indtil det så blev en dårlig idé venstre
da venstre så kom i opposition
og jeg kunne blive ved men min taletid er desværre kun tredive minutter
siden folketingsvalget har skiftet holdning eller standpunkt
de aftaler vi har indgået her i år
vi ændrer på suen sammen det betyder at vi stiller krav om at de unge
su til de unge der bor hjemme vi ændrer på kontanthjælpen så færre bliver overladt til passiv forsørgelse og flere kan tjene deres penge
at det er lykkedes med et bredt flertal bag vækstplan dk at få en aftale det er den største samlede vækstplan i mange år
vi mere end halvfems milliard kroner af til at styrke konkurrenceevnen og vores arbejdspladser det gør vi sammen og det synes jeg faktisk er flot gået at
i vækstplanen jeg har så siden forstået at herre lars løkke rasmussen
mener at vækstplanen er en fin lille plan nu har vi så til gode at se hvad
en måde som om nogle ikke helt har forstået hvad vækstplan dk går ud på
sikrer mere arbejdskraft
til at øge aktiviteten i samfundet på kort sigt
næste år i forhold til det vi tidligere havde planlagt
som man kan bruge på at renovere de almene boliger
en bred og stor plan
til at gribe opsvinget når de internationale konjunkturer vender
her store indsats er større end summen af de enkelte dele formålet
skabe tillid vi skal simpelt hen skabe tro på fremtiden så virksomhederne igen investerer så forbrugerne bruger
for at spare op så flere kommer i arbejde og så danmark kommer videre
dk skal bringe danmark videre og det har
i år har vi måttet nedjustere vækstskønnet
vismændene og nationalbanken har nedjusteret
har selvfølgelig så om det har betydning
så vi holder hånden under væksten og beskæftigelsen
at vi vil leve op til eus henstilling
og vi har sagt nej til slingrekurs i den økonomiske politik
i den her uge været lidt overrasket over både
og de konservatives udmeldinger hvor de skaber usikkerhed om de generelle finanspolitiske rammer
at vi sikrer sunde offentlige finanser
skal vi jo netop væk fra situationen under venstre og konservatives regering hvor de offentlige budgetter
og de konservatives holdning at vi skal afvige fra budgetloven allerede inden den er trådt rigtig i kraft
usikkerhed om hvad venstre vil vi ved jo at venstres politiske ordfører
at stille spørgsmål end egentlig
hele tiden om nulvækst men uanset hvordan der er blevet spurgt her i salen i dag og
man ikke svare på hvad nulvækst så vil betyde er det de syge der skal holde for
de vil bruge de offentlige midler bedre ja det vil regeringen
om der skal bruges omkring fem og tyve milliard kroner ekstra på vores offentlige velfærd frem mod
eller om der skal bruges nul ekstra kroner som venstre
for danskernes velfærd hvordan man udvikler den offentlige sektor
at det stritter i alle retninger
hvad lockout er for noget
betyder for dem og det er trods alt vigtigere
flere timer i dansk og matematik
hvor undervisning og nye måder at
og trivsel selvfølgelig går hånd i hånd
at det vil lykkes at samle et bredt flertal om den store opgave det er at gøre en god folkeskole
give vores børn danmarks børn
så det kan håndtere den nye tids trusler og udfordringer
regeringen mener så at forsvarets ledelse
to ting står i hvert fald
direkte adgang til forsvarsministeren som øverste militære rådgiver og regeringens ønsker om modernisering er funderet på et solidt fundament
et godt samarbejde og endnu en gang en god debat
for bemærkningerne om de udsatte grønlændere her i danmark
med satspuljeaftalerne for og tretten afsat over tretten million kroner over fire år
de udsatte grønlændere og selvfølgelig også deres børn så det er et vigtigt spørgsmål
kvittere for kvitteringen om de grønlandske
mener justitsministeren også