syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
ville være nemmere at lave en omlægning af bilafgifterne hvis man havde noget provenu man kunne putte ind i det arbejde og derved også gøre
må man sige der har krævet at det skulle være den her model og det er
blevet det sidste jeg vil nævne som også den foregående ordfører nævnte er at der er en anden positiv effekt ved det her lovforslag
der er en øget arbejdsudbudseffekt på syv hundrede personer som jo trods alt også er
på den rigtige side af eu henstillingen
sådan er det for alle partier tror
alliance eller konservative synes at alt i finansloven er supergodt men sådan er det når man kompromis det burde socialdemokraterne jo
logik men det der er lidt spændende i den her diskussion er jo
jeg tror det
ved ordføreren jo godt ikke holder
præcis fra boligydelsen så det
en milliard kroner som også er varig
nogle ting og jeg tror ikke det var liberal alliances ønske at man skulle give en
til kommunerne tingene bliver jo lidt komplicerede hvis man sådan
er jo rigtig mange ting hvor der både er plusser og minusser og det man skal gøre op med sig der er flere plusser i vægtskålen end der er minusser når man er færdig
rigtige side af eus henstilling penge man i øvrigt skulle
en plusvækst næste år som vi ikke havde under den
kroner til integration og nu altså femten million kroner
bil som de så måske nu får råd til fordi man sænker den høje afgift fra en hundrede og firs
om man gør det eller ej er jo op til en selv det kan også
på en bedre barnevogn eller bedre flyverdragter eller sko eller hvad der er mange udgifter til men selvfølgelig har prisen da en effekt ellers kunne
med i en aftale men også fordi vi faktisk var imod i to tusind og tolv da man
sf og enhedslisten hvor vi jo så med glæde kan se at nogle af partierne i dag trods alt også
femdobling af afgiften allerede dengang fordi det skadede danmarks konkurrenceevne
det var en ekstra omkostning og for nogle virksomheder en ret høj ekstra omkostning blandt andet aalborg portland er nævnt gartnerierne
logisk at man vil tilbagerulle de skader fra den gamle regering og derved forbedre konkurrenceevnen igen og derved også bevare de danske arbejdspladser
at tro at forureningen stopper ved grænsen og jeg tror ikke på at danmark alene kan løse problemet med
klimaproblemer vi skal selvfølgelig gøre vores del
at man sagde at den der forurener skal betale for forureningen men det er bare ikke sådan
som bliver pålagt afgiften fordi udledningen fra biler er fritaget
støtter lovforslaget hvor man får rullet ændringen tilbage til
her afgift jamen skulle man så ikke bare forhøje den igen eller femdoble
gør at man har en bedre omsætning det kan være konjunkturerne jeg tror sådan set det er ret logisk
synes jeg bare at det vigtigste er at
afgifter fordi det skal have en effekt på klimaet altså en effekt på hvor meget no
kommer fra udlandet og kun ti procent kommer fra danmark og ud af de ti procent er det en lille del af det som man faktisk har lagt en afgift på
afgifter angående den sidste del med benzinafgifterne
den igen altså ophæve den kompensation man havde
af de to fradrag skal give to hundrede
erhvervsvirksomheder
konkret sige at man vil sænke bo og arveafgiften fra femten til fem procent hen over en årrække så det
nære familiemedlemmer og til erhvervsdrivende
det er ganske sympatisk at man giver gode muligheder for generationsskifte fordi man så derved undgår at der kommer store likviditetstræk
som bliver trukket ud af virksomheden og som jo så ikke kan bruges til at skabe arbejdspladser
om at man prøver på at beholde pengene i virksomhederne eller i fondene og dermed også bevarer danske arbejdspladser
set det er positivt for danmark at virksomheder
bliver for eksempel en kapitalfond der
og som måske ikke har samme loyalitetsfølelse over for danmark og
for at de i større grad vil flytte arbejdspladserne ud af landet eller flytte hovedsædet eller eller dele af det ud af landet der tror jeg på at hvis man har en erhvervsdrivende fond
er der altså en større chance for at man vil
jo giver rigtig store bidrag til almennyttige
der har været en del kritik i høringssvarene og også i medierne og den ene specielt på at overførselsreglen giver et for stort
at det er man enig i og at man derfor har annonceret at der kommer et ændringsforslag og det synes jeg da lyder fornuftigt
målet har jo ikke været at man skal få flere penge ind end de to hundrede
har vi altså andre steder hvor vi synes det måske var mere vigtigt
man kiggede så hvis man skal kigge på det her fordi man sagens natur ikke skal hive mere op af lommen på fondene
man får slået fast så vi er naturligvis positive
men inden man så endelig kan sige ja til det skal man selvfølgelig have det helt på plads i forhold til hvad der bliver finansieringen i
positivt ind i drøftelserne med
principielt kun om ændringsforslagene høre at debatten spreder sig lidt mere ud så jeg vil egentlig lige starte med at sige at baggrunden for
at hvis man ikke gjorde noget ville elbilerne rigtigt nok blive ramt af fuld afgift per
går så ind i et konstruktivt forløb med resten af partierne i folketinget hvor vi blandt andet frem til en model hvor der skal være et loft
lempeligere indfasning vi får på det tidspunkt at vide af embedsværket i skatteministeriet at det har man haft en drøftelse med eu om
at vide at det kan man godt gøre altså at det ikke er statsstøtte her midt i lovbehandlingen
engang en skriftlig ikke en fast afgørelse som man kan forholde sig til
godkender vi altså ikke den præmis om at det her
skulle være ulovlig statsstøtte
det mener skatteministerens embedsmænd heller ikke det er men alligevel vælger man vælger man så
det er meget principielt det handler ikke om et stort provenu men vi frygter
sprede sig til resten af afgiftssystemet
hvis man accepterer at et skalaknæk i med loftet skulle være statsstøtte
hinder for at man kan se på det på samme måde for de almindelige biler hvor man i dag
ja så må det jo også være ulovlig statsstøtte til fordel for de billigere biler det er vi ganske enkelt
skatteministeriets embedsfolk også og derfor ser vi altså ikke nogen grund til at man
at fjerne loftet
er løbet fra en aftale vi står
loftet jo en væsentlig del af præmissen for den aftale
del af forudsætningen for det men forudsætningen var jo også at vi fik at vide af embedsværket at man
kommissionen og at man havde fået vide at det her ikke ville være statsstøtte
statsstøtte så det var helt klart at vi alle sammen forventede
gerne tage et ansvar for at finde en lempelig indfasning
fik en lempeligere indfasning
inden andenbehandlingen er der jo så sket det at man
haft en telefonsamtale med en
kommissionen som er kommet frem til at man
godkende det her loft fordi det skulle være ulovlig statsstøtte til fordel for de små elbiler stik imod den vurdering som
egne embedsmænd i skatteministeriet
at vores indstilling til det samlede lovforslag har ændret sig fordi man
ændret grundlæggende på lovforslaget
fra et ja til et nej det skyldes jo bla at det
statsstøtte at man vælger at sætte det her loft ind
være statsstøtte når vi snakker om registreringsafgiften hvor der
på bilområdet hvis man accepterer det her og det synes vi ganske enkelt ikke
en principiel sag fordi vi
eu blander sig i alt for mange ting i forvejen
ikke ønskede mere eu nu vælger et spinkelt flertal i folketinget så at gå
vi synes altså at der er behov for at man på et tidspunkt og det kunne meget vel være nu tager et opgør med eus blanden sig i alt også på områder
vi ikke har givet suveræniteten videre til eu
afslutningsvis skal jeg sige at vi
have stemt ja fordi lovforslaget udmøntede den aftale vi var en del af
malkeanlæg og så videre
implementerer tre eu direktiver
videreførelse af eksisterende
set ganske positivt noget af det jeg vil fremhæve i
får lavet en præcisering af erhvervsdrivendes rolle og
ansvar i forhold til at fabrikanter har den største del af ansvaret og derefter
end de andre hvilket jo er ganske positivt
ikke må forstyrre andre produkter så
kan anvendes og det giver altså rigtig god mening
sig en situation hvor man sætter en babyalarm op for at kunne høre om barnet græder og hver gang man så
forstyrrer hinanden så alt i alt kan
er det sådan at der kort efter valget blev lavet en aftale mellem
folkeparti som betyder at man fortsatte med den kendte model i to tusind og femten hvorimod
så den sidste del vi behandler lovforslag om her i
starte med bare at rose de andre partier bag partier bag aftalen
synes det har været spændende politisk at finde ud af at man faktisk godt kan arbejde på tværs af partiskel hen over midten for at finde ud af nogle løsninger som
de andre partier som har været med i
jo som sagt om den mere grønne del
i at den skal understøtte en mere grøn udvikling hvor man gerne vil motivere boligejere til at lave investeringer i energirigtige tiltag i deres private hjem en ting som
nu kan få fradrag for installering af hurtigt
er teknologineutral og som respekterer markedskræfterne
er med til at støtte borgerne så de har en større chance for at få en hurtig bredbåndsforbindelse
nogle steder hvor markedet fejler og her skulle der i så fald være en hjælpende hånd til
så vil få en hurtigere forbindelse man kan ikke sige at det er et grønt tiltag men der er da trods alt en snert af
som et grønt tiltag men trods alt som et positivt tiltag den nye ordning adskiller sig også
fradrag på femtentusind kr som kunne bruges enten på serviceydelser eller på
håndværkerydelserne kan man trække tolvtusind kroner fra og
den sidste del med serviceydelserne er vi i
der giver en hjælpende hånd til børnefamilierne
med til sidst vil jeg også nævne en ting som faktisk er en del af aftalen men som ikke er
lovforslaget det er den del af aftalen hvor vi faktisk får sat lidt midler af til at man
mere i erfaringer fra den svenske ordning her tænker jeg specielt på
højere fradrag på serviceydelsesdelen altså
man bruger fire hundrede million kroner det her skal
i det lys at vi egentlig gerne havde fortsat med den gamle ordning og for at man kunne det i to tusind og femten et kompromis med blandt andet sf og alternativet hvor deres del af betalingen jo
at det så skulle være en grøn model fremadrettet det er så det vi udmønter her og det synes jeg sådan set er
skulle være skidt at man roser de andre aftaleparter for at
bredere samarbejde så jeg undrer mig lidt over
hele landet jeg kommer selv fra det midt og vestjyske og der ved
er en pulje der kører i to år
bredbånd som jo er noget der sikrer at vi får en bedre infrastruktur
nye ordning koster ikke en milliard kroner den gamle ordning var noget dyrere end den ordning der ligger her på bordet og som koster
man godt argumentere for men grunden til at vi er med i det
rigtig godt redskab til at holde hånden under beskæftigelsen i en krisetid altså hvor man har brug for at holde folk beskæftiget typisk i i håndværkerbranchen i hvert fald med den boligjobordning der
energirigtige tiltag i forhold til folks huse
under beskæftigelsen det er måske mere fremadrettet at vi gerne vil have en god infrastruktur som kan gøre
i landdistrikterne med at der
finanslovsaftale mellem regeringen dansk folkeparti
de konservative meget konkret er det her et af kravene og et ønske fra de konservative til finansloven men det er jo en del af en aftale og derfor støtter vi i dansk folkeparti det her lovforslag det handler
om en fastfrysning af grundskylden for ejerboliger i to tusind og seksten hvilket betyder at man kommer til at betale det samme i år i grundskyld som man gjorde sidste år
det skulle være en egentlig skattelettelse som nogle
at gøre det til man kan vel nærmere sige at det er en udskudt
man kunne se planmæssigt
man kommer altså ikke til at betale mindre end man ellers
får udskudt stigningen konkret sker det ved at reguleringsprocenten som jo
men vi deler egentlig mange af synspunkterne som ligger bag nemlig netop det at der har været en række voldsomme stigninger i nogle områder som
kan være problematiske for blandt andet børnefamilier som også var en del af debatten lige før
når de blev ældre som nu bliver
grund af en stigende grundskyld så problemet bag kan vi sådan set godt se og vi synes
det giver fin mening at man nu giver boligejerne et pusterum på en år
der for høje der synes vi altså
står på trapperne til at skulle lave et nyt vurderingssystem
i diskussionen at det er en år
efterfølgende vil de samme husejere jo
i præcis samme stigningstakt indtil de rammer loftet
man kigger på de økonomiske effekter af det her lovforslag
ønske fra konservative det der afgrænsningen skulle skulle være det
rette man kan sætte spørgsmålstegn ved hvis man bor i
nødvendigvis kan lave den sammenligning for det første fordi det med boligydelsen
der er tale om at her skal man altså betale en skat af en
tilskud man får af staten som en støtte til at man kan
husstande skulle have op mod to hundrede kroner mere og grunden til at det blev udskudt var jo netop
i det lovforslag ikke passede med det man havde aftalt inde ved forhandlingsbordet det var alle partier bag finansloven
en del af en samlet finanslovspakke og som jeg
det her et krav fra det konservative folkeparti som jo blandt andet ønskede den her afgrænsning og så må man også ærligt sige at det var ud fra økonomiske hensyn
der var begrænsede midler i finanslovsaftalen til at kunne dele gaver ud eller lave de tiltag som partierne nu måtte ønske derfor valgte man så at lave den afgrænsning ifølge vurderingen
toldkontrol og der skal være færre omkostninger for både staten og
virksomhederne det er gode formål men
godt man kan sætte spørgsmålstegn
det her er altså et kæmpe projekt man skal have gang i og som
at implementere så store systemer og der er altså en stor risiko for at det kan
det ser ud til at det ikke bare er ét fælles system man laver i eu men det er alle otte og tyve lande som skal lave hver deres system til
stort beløb det er så kun alene prisen for skat man har ikke angivet hvad beløbet så forventes at blive for virksomhederne som jo også skal til at lave nogle systemtilretninger og
af lovforslaget så er der hele risikoen det så går galt at det bliver forsinket som man tit ser med store it systemer
ikke kan importere eller eksportere det kan altså have nogle ret så alvorlige
nogle ting vi gerne vil have belyst i udvalgsarbejdet
hvad de økonomiske konsekvenser er for det offentlige altså for kommuner regioner og stat
og tilsvarende også hvad de økonomiske konsekvenser og
før man kan stemme for et lovforslag
at det er en yderligere harmonisering af reglerne tidligere har der
at der kunne være nogle nationale afvigelser og tilføjelser i forhold til hvordan man håndterede toldreglerne men det kan man så ikke mere her er der altså tale om en
kan jeg sige at vi lige nu ikke kan tage endelig stilling til om vi vil
ting vi er nødt til at få afklaret i udvalgsarbejdet og det er i forhold til hvordan man implementerer det
får af omkostninger for erhvervslivet og staten og hvad
fra skatteministeriets hjemmeside og at man fremadrettet ikke længere skal offentliggøre de her lister argumentet i beslutningsforslaget er
en virksomhed et enkelt år eller to ikke betaler
være at man har haft store investeringer og derved store afskrivninger og derved ikke betaler skat vi vil
det kan være man har et overført underskud fordi man har haft store
heller ikke noget om hvad en virksomhed bidrager med i forhold
afgifter eller hvor mange medarbejdere
stemte nej til at indføre listen tilbage i to tusind og tolv efterfølgende er der så sket det at vi er
med i to aftaler hvor det
to tusind og tretten hvor vi havde en aftale
man fik kulbrintebeskattede selskaber vist i den senere i to tusind og fjorten så vidt jeg husker i december var vi også med i en aftale om skattely en aftale som
i hvor det også indgik som et delelement og
kan give et forkert billede fordi man fik udvidet til at det skulle være fem år man skulle vise det for
vi står ved den aftale vi lavede i to tusind og fjorten så derfor kan vi sige at vi ikke kan støtte forslaget på det her grundlag jeg vil også sige at
der er ret mange som sidder og tjekker de her lister på på skatteministeriets hjemmeside
set som en ret lille sag også set i lyset af at man faktisk kan få de samme oplysninger andre steder så hvis man vælger at afskaffe det fra skatteministeriets hjemmeside
kan man gå ind på andre hjemmesider og finde
også kan se hvem der sidder i bestyrelse
andre ting så selv om man fjernede listen
set stadig væk være tilgængelige
står vi ved de aftaler vi har indgået og vi vil så i stedet for vælge at se fremad og se positivt på
retvisende billede
er i gang med den øvelse fordi vi for få uger siden vedtog et lovforslag som havde den her land til
en mulighed for at lave det mere gennemsigtigt hvad selskaberne bidrager med og derved også måske
kan se om man kan undgå en aggressiv skatteplanlægning så vi vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet i
ikke støtte fordi vi står ved de aftaler som vi
er endnu vigtigere at man står ved de ting man er med i
i den skattelypakke som vi ikke syntes skulle overskygges af at man havde de her åbne skattelister som vi faktisk ser som en lille ting
stå ved de aftaler som vi har indgået i stedet for
at de oplysninger er tilgængelige i forvejen i selskabernes regnskabsoplysninger og man kan
se tallene så selv om man fjernede den her liste
dataene andre steder men i forhold til det sidste
vi jo også gjorde i to tusind og fjorten ved at udvide det fra en til fem år kan man udbygge det eller indramme det på en anden måde er vi sådan set villige til at kigge på
billede jeg gerne vil vil væk fra man bruger det meget negativt et godt eksempel som
ministeren nævnte er teleselskabet tre som har investeret rigtig mange penge i
det mere retvisende på en måde så man får det rigtige billede frem
men vi står jo fuldt ud ved den aftale vi lavede i to tusind og fjorten så målet er ikke at gå væk fra at der skal være åbenhed på det her område
det her er som sagt anden runde og der kommer sikkert også nogle flere runder fremadrettet med det her
et nyt system som skal understøtte inddrivelsen rent digitalt
det skal træde i kraft i to tusind og nitten det man så gør indtil da er at man laver en midlertidig it understøttelse som sørger for at vi trods alt indtil den dato kan få drevet nogle
kun indeholde de nye skyldnere men det betyder jo ikke som jeg har læst det at de gamle skyldnere slipper for at betale
det her system det nye system skal
fordringstyper
var jo at man lavede det her såkaldte stjernekrigsprojekt altså et kæmpe system der
være en god idé at man starter lidt i det små og
kan virke udfordringen er jo så hvad der skal ske med alle de
ikke bliver understøttet af det midlertidige system
høringssvarene at det er noget af det kommunernes landsforening også bekymrer sig
til skat det kunne fald være positivt hvis
det er begrænset hvad kommunerne har af muligheder i dag
gøre noget så kunne det være rigtig positivt
jeg synes også at folketingets skatteudvalg skal gå konstruktivt ind i det arbejde for at se om vi kan give kommunerne nogle redskaber så de selv kan håndtere det ellers indeholder lovforslaget en del andre
skat kommer til at kigge på sagerne inden de kommer til skatteankestyrelsen det synes vi da lyder som en fornuftig ændring og så er der en række præciseringer
omkring den her indkomstaftrapning af børne og ungeydelsen som socialdemokraterne også var inde på der synes vi
mere ud i udvalgsarbejdet fordi der trods alt er nogle
fornuftigt svar på det så der ikke er tvivl om hvordan man håndterer de her ting fremadrettet så det synes vi også
afslutningsvis kan jeg sige på
og selv om det kan være et lille skridt i
er det trods alt et positivt skridt i den rigtige retning for at vi fremadrettet kan få
understøttelse af inddrivelsen udfordringen har nok bare været den måde man greb det an på
på at lave det her kæmpe stjernekrigsprojekt hvor man ikke havde forudset at der kunne være
op mod to hundrede forskellige fordringer man skulle håndtere
sørger for at der kan være færre fordringer man skal håndtere rent it mæssigt
hjælp skal ydes efter en konkret og individuel vurdering af behovet hvis kommuner sænker serviceniveauet for hjemmehjælp så kun for eksempel demente blinde
sendt et brev til en modtager af praktisk hjælp om at man fremadrettet kan miste sin hjælp hvis man ikke er dement blind eller stort set lam i hele kroppen der er det jo bare at jeg finder det urimeligt at
i den konkrete sag har modtaget hjælp i i over ti år at
individuel vurdering af om man har behov for hjælp og
meddelt kommunerne
det er ikke mit indtryk der står jo netop i servicelovens § tre og firs at der skal
individuel vurdering
det af økonomiske årsager må kommunerne godt
valgt at tilsidesætte servicelovens § tre og firs
ministeriet får sendt en henvendelse til den pågældende kommune
skal være dement blind eller lam for at få hjælp
skal være den her meget præcise vurdering af hvad den enkeltes behov er
ministeren i hvordan det er rent lovgivningsmæssigt
leje sin bolig ud som man kan i dag
udfordring som enhedslisten rigtigt peger på i
også bliver en hvid økonomi altså hvordan man sikrer at folk får indberettet at de har haft den her indtægt ved at leje deres lejlighed eller deres ejerbolig ud
sikrer at der kommer nogle ordentlige forhold
at der bliver en skæv konkurrence i og med at
det så derfor deler vi fuldt ud intentionen
det ikke er alt for bureaukratisk der synes jeg faktisk at en indberetningspligt umiddelbart
god løsning men der er også det store men i det som skatteministeren har været inde på at
det problem man gerne vil løse løser det
ikke har fast driftssted her i landet og derfor vil de ikke være omfattet af det betyder det så at der ikke skal være nogen indberetningspligt
kunne give dem samme mulighed som der er for
fradrag hvis i gør det via os jeg tænker at det kunne være en god løsning man kunne
har givet udtryk for allerede er i god dialog med airbnb
har en aktie i i den her sag det synes
vil vi egentlig gerne afvente resultatet af det og det
helt reel problemstilling der ligger og som vi skal have løst men
måske man kigger lidt bredere på
fradrag som jeg har nævnt nu men også det med fast driftssted synes jeg
kan have en hjemmeside eller en app til at ligge på en server eller en virksomhed på cayman
kan jo meget berettiget sige at det er her i danmark værdierne bliver skabt fordi det er her husene er og bliver lejet ud så der er mange aspekter i meget kompliceret problemstilling som gør at det giver god mening at
løsningen med at indføre en indberetningspligt i danmark er
nogle ordnede rammer for så de passer ind i den virksomhedsstruktur der nu er i branchen men jeg vil gerne sige
kan lave en fælles beretning eller også prøver den model som enhedslisten
store konflikt i det men om det skal ende
op med med det her lovforslag da der
en bagatelgrænse på to hundrede kr
det kommer til at fungere på den måde at når man skal have penge tilbage bliver de først forsøgt udbetalt til
bare for at sige at det ikke er sådan at man automatisk
samme for to hundrede kroner kan bestemt være mange penge for den enkelte men det sker altså først efter
rigtig mange gange jeg vil sige positivt at der gøres noget ved det her problem den udfordring men jeg synes også det er værd at få undersøgt i
eventuelt kunne være grundlag for at kigge på en anden måde at gøre det på for jeg tænker at man også kunne overveje at gøre det sådan at det beløb
selv ret små beløb og heller ikke skal håndtere det
er bare for at få undersøgt om den anden model også kunne være en løsning
også en række andre elementer i lovforslaget som jeg ikke har
jo skal være med til at give øget motivation og engagement og
fastholde deres medarbejdere jeg synes specielt det er
at det kan være svært at skaffe likviditet
der er det jo meget positivt at man nu giver dem den mulighed at de kan vælge at aflønne med aktier køberet eller tegningsret og på den måde måske også fastholde nøglemedarbejdere i en ny og sårbar opstartsfase og det er jo
positivt det konkrete i lovforslaget handler som sagt om at man kan aflønne med aktier
til en værdi af højst ti procent af lønnen som så er uden indkomstbeskatning men i stedet bliver beskattet som aktieindkomst når aktierne
og så skal det bemærkes at selskabet
ikke får fradrag for de udgifter når man udsteder de her medarbejderaktier hvem kan man så udstede de her aktier til
få det i forhold til provenuet som
ville koste ti million kroner dog med en stor usikkerhed og nu viser så at det koster fem og tredive
følge meget nøje i i dansk folkeparti og også følge hvad omfanget af det bliver
kostede da man afskaffede ordningen så det er i hvert fald noget som vi vil følge nøje så er der et andet mindre element i lovforslaget hvor man vil indføre
af godtgørelse fra staten til nogle af de asbestofre der er det støtter vi selvsagt men
et ønske fra socialdemokraterne om deling af lovforslaget
og stemme ja til sådan en deling da jeg også kunne forestille mig
kan støtte lovforslaget men vil følge de
samlede antal kilometer man må køre ændring af
mere absolut liste men det
så er der en række andre elementer i i lovforslaget som jeg ikke vil gå i dybden med men som lyder ganske positive
der nu kommer afgift på biblioteksbiler
otte tusind kr fordi prisen var sat for højt og der
indeholder ni delelementer hvoraf nogle af dem
forstå om det nu er den rigtige løsning man finder i forhold til
nogle af elementerne i lovforslaget handler om
eu domme hvoraf jeg vil slå ned på
af dem som handler om nedsættelse af indkomstbeskatning af udbytter til visse udenlandske selskaber hvor man sænker
to og tyve procent for visse selskaber som er fra lande uden for eu
dobbeltbeskatningsoverenskomst med
det virker noget ulogisk at man kun skal sætte
andre steder punkt fire i lovforslaget er
de her hullukningsforslag som handler om omgåelse af udbyttebeskatning ved
om et skattehul ved investeringsinstitutter kort sagt kan man sige det handler om spekulation i at udbytter er skattepligtige hvor avancer
skattefri hvor man selvfølgelig prøver på at undgå at man kan sidde og konvertere imellem de to ting
aktier men der er åbenbart en problemstilling i forhold til værnsregler som ikke er der når det gælder investeringsinstitutter og det er så det man har vist som der
en udfordring problem med men jeg har også forstået ud fra det kommenterede høringssvar som er et bilag til lovforslaget at løsningen man
ikke er helt holdbar skatteministeren skriver i
høringssvar at man vil komme med et ændringsforslag senere så man får
et endnu mere teknisk ændringsforslag
i lovforslaget som handler om omgåelse af udbytteskat ved ombytning af investeringsbeviser uden ret til udbytte og det handler jo om
ret til udbytte og ikke ret til udbytte for at gøre en lang historie kort handler det her ganske enkelt om at man nu vil ændre på det så man fremadrettet ikke kan udstede beviser uden ret til udbytte og det er en ændring som vi i
som også ligger lige til højrebenet at støtte det ene
foreninger havne og vandforsyningsselskaber og
får mulighed for at få skattepligtig indkomst ved salg af el uden at de anses for at drive
komme med et ret simpelt eksempel som illustrerer problemstillingen meget godt det er bla hvis man har en forening som
nogle solceller på taget og dermed måske kan få noget
det gør så at de har en indkomst men som reglerne er i dag kan man risikere at de ender med
være skattepligtige af alle indtægterne i foreningen som også indeholder kontingent
ikke er hensigtsmæssigt så derfor kan vi med god ro sige at det støtter vi naturligvis at man får lavet om på
man selvfølgelig ikke gør foreninger og andre
lyder ganske fornuftigt
ophævelse af lov om investeringsfond som er noget der er udfaset siden to tusind og tre så det støtter vi
fald overblik over om det nu er det rigtige snit man får lavet og det er fald noget jeg synes der godt kunne være behov for vi får dykket
ordfører nævnte det sidste punkt er
indberetningsregler til værdipapirfonde hvor der er sket nogle praksisændringer og der vil også
folketingsparti ganske naturligt er
kroner kan selvfølgelig virke i hele statens budget men det er klart at når man
man så finder de penge alt i alt kan jeg sige som jeg sagde i starten
en teknisk gennemgang af delelementerne for at finde ud af om vi nu får lagt snittet de rigtige steder men
hvert fald er dele af lovforslaget som
vi finder de helt rigtige løsninger på det
vi også gjorde så sent som december to tusind og fjorten hvor vi fra dansk
rigtig fint hvis man kan fortsætte
man kan bekæmpe det så det er ganske godt at vi har den her debat i dag
gerne bare starte med at slå fast at vi i
brugen af skattely og aggressiv
at udfordringen og problemet skal løses på internationalt plan og derfor bakker vi jo fuldt op om at vi fra dansk side går aktivt ind igennem de kanaler som vi aktive i blandt
om initiativer som for eksempel kan være en sortlistning af
for at man får de rigtige missionsudvekslinger og
for at der bliver beskattet rigtigt i de forskellige lande
er afgørende for dansk folkeparti når man kigger på skattely og
internationale perspektiv i det er jo at man får udvekslet oplysninger at man kort sagt får skabt en gennemsigtighed så man kan se hvem der er de reelle ejere bag et selskab men også hvor pengene er tjent så vi derved sikrer
skal være
i forhold til det danske hvor jeg tror at hovedudfordringen ligger på internationalt plan men vi skal jo selvfølgelig i danmark også sørge for at feje for egen dør og derved sikre at vi har de mest robuste regler så vi sikrer at det ikke er danmark der bliver brugt som skattelyland
vi skulle helst hen til en situation hvor man faktisk via myndighederne selv kan opspore de ting og ikke vente på at
lækker forskellige oplysninger noget af det vi skal have kigget på som jeg også
er jo om vi har de rigtige indberetningspligter til banker og rådgivere her tænker
både på selve pengeoverførslen men
forskellige stråmænd eller andre ind som mellemled
også lige fremhæve her i min tale at jeg synes det er positivt at vi bredt blandt partierne bag det
deres første opgave bliver at kigge på om vi nu har de mest robuste regler
skal købe oplysninger af folk som har tilvejebragt dem
ret bredt i folketinget har sat det initiativ i gang i forlængelse i forlængelse af den debat vi har her i dag men som sagt
på den internationale del af det for
for eksempel er nordea luxembourg eller jyske bank gibraltar altså
så det er også oplagt at det gør at vi skal kigge på den internationale løsning
her til sidst bruge lidt tid på at sige hvad jeg så tror der ikke er en løsning og det er jo den som der har været foreslået blandt andet af nogle skatteadvokater om at man skal lave sådan en amnestimodel altså hvor man sætter en strafnedsættelse for dem som melder sig frivilligt det synes vi
at de skulle kunne se at det vi egentlig måske potentielt laver som et
være at vi satte straffen ned for dem som har rigtig mange penge
kan flytte rundt mellem landene med dem det synes vi ikke
i forhold til skattemoral som man godt kan sige er
være gavnligt hvis man så som initiativ mod skattely vælger at sige at man skal have
til vedtagelse op på vegne af socialdemokraterne dansk folkeparti venstre alternativet radikale venstre sf og konservative folkeparti og det lyder
sikrer at det nye skattelovråd hurtigt afdækker omfanget af skattely og hvordan det kan begrænses aktivt støtter bestræbelserne i eu og
mod skattely og indleder politiske drøftelser med henblik på forhandlinger når finanstilsynets redegørelse om bankernes rolle
er helt oplagt at vi får kigget på om man nu også har de rigtige redskaber og ressourcer til det
sige at det er nødt til at komme fra skatteministeriet
ressourcer jeg vil bare sige at kommer man med den vurdering at man har brug for ekstra bemanding for at kunne
følge op på dem så er vi også villige til at være med til at finde de
må vi jo kigge aktivt på det i folketinget for finde en finansiering til det for det er vi inde over men jeg har ikke overblik som skatteordfører
stilfærdigt siger at kommer der et ønske om eller en vurdering
anerkender at straffen også har en betydning
man ikke er enig i at den store
lille både internationalt
tid siden grundlæggende kan jeg sige at vi synes i dansk folkeparti at det er godt med indberetningspligt da det
vi betragter sådan set uber
firma der kører taxakørsel men vel at mærke kørsel uden for lovens rammer vi mener altså ikke det giver mening at indføre en indberetningspligt for ulovlig kørsel
og der synes vi at man et skridt ned ad en forkert vej hvis man vælger at sige
mindre ulovligt den vej synes vi ikke vi skal gå omvendt kan man jo så sige hvad nu hvis uber så begynder at overholde reglerne ved
at have de rigtige førerbeviser forsikringer og andre ting ja så er der faktisk allerede regler om at man skal føre kørebog eller have taxameter hvilket giver et kontrolspor
gå efter for myndighederne men vi synes altså ikke det giver mening at man indfører en indberetningspligt for noget som vi mener er
virker jo typisk via it platforme
juridisk eller fysisk person i
det betyder så at indberetningspligten typisk ikke ville gælde for dem
bare sige at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget men sådan set støtter udbredelsen af
frem til den undersøgelse som skatteministeren igen i dag har annonceret er
også vil indkalde til forhandlinger
frem til men vi ser altså uber som ulovlig
med fremmede stater
kan skabe nogle lidt mærkværdige situationer
generelt når to parter forhandler det
lige meget om det er lande imellem
det jo bag lukkede døre det er der ganske gode og fornuftige
finde nogle kompromiser det er altså sværere at finde kompromiser hvis man gør det hele for åbne døre
inddrage folk det synes jeg
fornuftigt jeg synes også det er fint som jeg hørte skatteministeren sige at han vil give et tilbud til folketingets partier om at man
hvis vi synes vi har behov for det men jeg synes også det er et godt initiativ med den her
godt at man får de input
det kunne være ganske naturligt hvis man kunne udvide den kreds og inddrage flere
andre som kunne komme med forskellige input det synes
kunne være en god vej at gå fordi man netop får inddraget folk i de her ting men omvendt må
en god grund til at det er en lukket proces og der synes jeg ikke at
mere inddragelse og mere åbenhed inden man går ind til forhandlingsbordet med med de ord kan
kunne se sig i aftalen inden man går ud ad døren og melder tilbage til sit nationale parlament
ud fra at ghanas parlament og ghanas regering har
faktisk var en udmærket aftale for ghana ligesom vi har
i et forhandlingsforløb men omvendt sidder vi jo ikke
i detaljen det kan man have før der kommer et oplæg fra en regering og
sammenlignelighed og noget forudsigelighed som gavner både danske borgere og virksomheder fordi reglerne så bliver mere ens
det er den samme standard man har lavet det ud fra
beskatningspligten og det er jo ganske fornuftigt indgår de aftaler jeg synes
at en opfordring herfra til udkommet af de to beslutningsforslag vi har haft i dag
får mere fokus på at vi får indgået
om det er den ene eller den anden standard man bruger
det der så foreslås med det her beslutningsforslag er at man går væk fra oecds standard og til fns modeloverenskomst men kun når det gælder for
forskellen jo kort at forslagsstillerne ønsker at danmark stiller sig selv dårligere i forhandlingerne når det kommer til overenskomster med lavindkomstlande
mig lidt over i teksten for der står sådan lidt mellem linjerne at at danmark næsten
spørgsmålene men jeg har ikke indtryk af ud
snyde andre lande altså det er jo en forhandling og et kompromis mellem to lande og
begge parter kan se sig selv i det og som land har vi jo ikke nogen interesse i
på at tryne et parti fuldstændig ned under gulvbrædderne
jo bare at ganske kort tid efter vil det andet parti opsige aftalen
er sket af genforhandlinger af dobbeltbeskatningsoverenskomster eller
opsagt så er det faktisk utrolig sjældent
følt sig så dårligt behandlet eller så meget trynet at de har haft behov for at opsige så jeg ser altså ikke
er de samme principper der bliver indgået aftaler ud fra hver gang så med de ord kan jeg sige at
udbytteskat og ting som så ryger til tyskland og som danmark så går glip af men selve fortjenesten eller selve beskatningen af de aktiviteter man har
set allerede kildebeskattet så jeg ser
i det men for mig vægter det bare tungt at man har en forudsigelighed
sammenlignelighed i de aftaler man laver at de stort set er ens derfor synes jeg måske
mellemindkomstlande og skal have en anden overenskomst
grund af manglende finansiering blandt andet fordi det som skatteministeren
det er ganske god skik at når man i foreslår at afskaffe en
i hvert fald den stensikre vej mod at noget
det er nogle ganske sympatiske formål som overordnet
beskytte naturen mere
man gerne vil styrke biodiversiteten
enig i netop derfor er vi jo også med som en part i de forhandlinger
at man skal styrke biodiversiteten
var inde på at det skal ske via
skattebegunstigelse af jordejere det tror
er den bedste metode til det men afslutningsvis vil jeg sige at vi som jeg allerede har nævnt ikke kan støtte forslaget af
sodavandsafgiften som skal indbringe omkring seks hundrede million kroner grundlæggende kan jeg sige at jeg meget enig med forslagsstillerne i at
er afgørende at skat har tilstrækkelige
eller vores lands dynamo som
ordfører kalder det det er helt åbenlyst at
velfungerende så vi på den måde kan sørge for at hjulene kan køre rundt det er også vigtigt af en anden grund
skal og er blevet pålagt ved lov gør det også at skattemoralen er højere i forhold til det modsatte hvis folk kan se
fanger dem som prøver på at svindle ja så falder skattemoralen og så
folk måske at lave sort arbejde eller anden svindel og det er jo ret så skidt hvis vi får et samfund med en lav skattemoral så
personområdet som jeg tror de fleste er enige om fungerer rigtig fint
for at folk betaler den skat de skal
nok at man konterer det med færre ressourcer omvendt kan man sige
der er andre områder hvor det mildest talt er gået rigtig skidt her tænker jeg specielt på inddrivelsesområdet med
den uheldige situation at man valgte at effektivisere medarbejderne væk før man havde den
erkende at det er et skræmmeeksempel som vi skal
effektiviseringerne til man så også reelt kan få dem forslaget lægger
det skal finansieres via en genindførelse af sodavandsafgiften hvilket vi i
set var rigtig glade for at man fik den afskaffet
det blandt andet er med til at nedbringe
rose forslagsstillerne for at de har et
det er fra to tusind og
det åbner jo for at vi faktisk kan nå at kigge på det
også godt kvittere for det som jeg hørte skatteministeren sige nemlig at han egentlig vil og har planlagt at indkalde de partier bag forståelsen
der er behov for for øgede ressourcer på nogle områder men
socialdemokratiske ordfører også var inde på sidder vi jo ikke som eksperter her i i folketinget og
det lige præcis er den afdeling og en anden afdeling hvor der er brug for x antal medarbejdere det er nødt til at komme rent sagligt fra skat via skatteministeriet og så må vi jo i folketinget tage stilling til det
frem mod efteråret hvor man kan få kigget på det
mødes i den her forståelseskreds for at finde ud af hvordan vi kan få få ført flere ressourcer til de områder hvor der er behov for det
det ikke alene handler om ressourcer
også an på hvordan man egentlig kontrollerer her vil jeg
drage en parallel til udbytteskatskandalen hvor det jo viste
ikke og fandt først ud af det da man fik tippet fra udlandet samtidig skal der
også være en god ledelse der skal være en klar opfølgning og der skal være et tilsyn fra skatteministeriet
ikke for at underkende at ressourcerne helt klart spiller
vi får et godt og velfungerende skattesystem så det er ikke alene ressourcerne
man skal fjerne de pålagte effektiviseringer men det er nødt til at komme fra
den kreds af partier som er med til at bringe skat ud af
er underfinansieret jeg siger bare ikke kan støtte en genindførelse af sodavandsafgiften men uenigheden er faktisk
set det samme syn på det som spørgeren har
med til at kigge på hvordan vi får ressourcer til skat det har ministeren så sagt
en analyse af hvad det helt præcis er behov for og så deltager vi meget gerne i den opgave med at finde de
for at dække det behov og der havde jeg egentlig håbet at enhedslisten og de tre andre forslagsstillere ville have været med i den her forståelseskreds så man aktivt kunne gå med ind og tage et medansvar for nu ender det nok temmelig sikkert med
at få tilført ressourcer til skat uden de tre partier som
har egentlig forståelse for og indtryk af at vi bredt i folketinget gerne vil løfte det her område men det kræver jo også at
være positive ting men også negative ting men forhåbentlig for hvert parti flere positive ting
er trods alt hans ansvar at for
kan løfte skat og også kigger på ressourcer og når vi så kigger på
efterfølgende kommer og kigger på finansieringen så det sfs ordfører
er behov for er jo lidt ulogisk og det
ud af hvordan vi finansierer det og det er allerede blevet annonceret at det kigger vi
på til efteråret når
indkalder den her kreds af partier som er bag den her forståelse
men at det er sådan en pågående proces hvor man hele tiden er
er flere ting vi kan gøre for at løfte skat ud af krisen og hvordan vi i det hele taget løbende kan få tilliden højnet til skat
en af de gode grunde til at være med i sådan
mange år at genoprette skat
rigtig givtigt hvis man også så bredt som muligt
til løbende at påvirke den her debat og ikke bare sige nej fra fra
er vi nødt til rent sagligt at få en analyse
er det sagligt at man står fra folketingets talerstol og siger at det skal være tusind eller to hundrede eller elleve halvtreds
står og skal hinanden i hvor mange ressourcer der skal til og
syvogtyvende juni to tusind og tretten
tidligere sf minister på
klare vurdering at det at der bliver færre ansatte i skat ikke går ud over kvaliteteten i skats arbejde det er vores helt klare vurdering
spørgsmål at vi mener faktisk også på baggrund af forskellige konsulentrapporter og analyser at vi kan gøre det meget mere effektivt med færre ressourcer
gælder for det er jo lidt spøjst
og i øvrigt hvis det skulle være selvfinansierende
når man nu selv så åbenlyst har udtalt sig så stålfast i sin egen
folketingets skattepolitikere hvor man redegør
juridiske afdelingen
mulig måde at få en øget kontrol på som jeg
har en ordning hvis der er nogle der har
jo gøre det at man sagde at de selv kom til
på den måde får vi nogle penge ind i skattesystemet som
man får en opfølgende kontrol det kunne
kommer om at få investeret i skat så er der en række andre ting i lovforslaget
andet udveksling af skatteafgørelser og
utrolig vigtigt at der er et samarbejde med
lande på det her område vi synes det giver utrolig god mening at man udleverer
på baggrund af de store skandaler vi har set hen over det sidste halve års tid
andre ting på den måde er det jo kun ganske fornuftigt at
med at udveksle oplysninger men
og skattely der dukker sikkert mere op når den tid kommer
element i det som hedder at man vil ophæve kravet om dansk statsborgerskab for modtagelse af skattefri udetillæg
med dansk statsborgerskab at gøre men
ganske stilfærdigt
har boet i danmark i rigtig mange år bliver udstationeret for den danske stat
de samme skattefri udetillæg som en
det kan vi godt støtte
konservative og regeringen fordi de kan se det fornuftige i at vi nu hæver de her
er ganske uhørt lovforslaget handler konkret om at man vil tilpasse fondsbeskatningen til eu retten
i østrig i to tusind og femten den østrigske sag handlede kort fortalt om at man havde fradrag for fondsuddelinger
det var afhængigt af at modtageren var skattepligtig i østrig
får fradrag for ikkealmennyttige uddelinger når modtageren er skattepligtig i danmark
sker en såkaldt ligestilling det giver så et provenu på fem og halvfjerds
skadesløse for det og det sker så ved at man nedsætter beskatningen for uddelingsmodtagerne
ikke bliver ramt hårdere men det er der trods alt en del tvivl om så det synes jeg da
at eu blander sig i dansk skattepolitik
på så derfor synes vi man skal holde fast og sige til eu at det skal de ikke blande sig i og derfor kan vi ikke
så har gode muligheder for at få prøvet sagen
er det ganske positivt nogle af elementerne
omkostningsgodtgørelsen for selskaber og fonde hvilket er noget
genindført det synes vi er rigtig positivt der er
landsskatteretten og borgeren så taber ja så får
dækket hundrede procent af sine omkostninger er det modsat
heller ikke omkostningsgodtgørelse det er sådan set det vi laver om på nu
er ganske positivt
såkaldt skatteombudsmand altså en afdeling under den nuværende ombudsmandsfunktion som
kan benytte den mulighed som borger det
at det støtter vi selvfølgelig også fuldt ud
som der ikke skal lovgives om men
skattelovråd hvilket er et rigtig godt element det
kigge på forskellige områder det kan være regelforenklinger det kan være retssikkerhed og andre ting
er at kigge på hele skattelyområdet som der
dansk folkepartis side
sager altså fradrag for grundforbedringer
et fradrag som faktisk er afskaffet men der er en stor sagspukkel hvis man kan sige det sådan som
håndteres og folk skal have behandlet deres klager
bliver flyttet over i vurderingsankenævnene
det giver god mening at sager der handler
behandlet i vurderingsankenævnet hvilket
nævnet netop er til hvis man skal sige noget
udgifter man har afholdt for
får man altså dækket hundrede procent af de udgifter man har
og det gør også at vi samlet set godt kan stå inde for den her ændring så jeg kan
lovforslag der handler om
jo mildt sagt går ret skidt
nu at gælden stiger ret markant som jeg har læst
opgaver det synes vi i dansk folkeparti at
situation jeg tror så det
midlertidig løsning fordi der i hvert fald fra den tidligere
gælden lige nu med op mod en milliard kroner om ugen hvilket jo er
er det her lovforslag bestemt
hovedsagelig om ejendomsskatterne som kommunerne
kan så også få mulighed for at tilbagekalde nogle krav som er
nogle af de andre tiltag som allerede er
mange forskellige fordringstyper der er rigtig mange forskellige rentesatser og
lavet en aftale om at få rettet op på det nogle renter bliver tilskrevet dagligt nogle månedligt
med til at sætte en del ekstra ressourcer af
kommer altså flere ressourcer til inddrivelse men
kan inddrive penge men sandheden er jo at der ikke bliver inddrevet nogen penge
om ikke andet så i hvert fald midlertidigt for at man trods alt
af ressourcer midlertidigt
den her opgave fremadrettet jo men det er netop også
en skattemedarbejder for det er klart at der er områder på afgiftssiden og på momssiden hvor
med fordel kunne ansætte nogle flere medarbejdere men det taler jo ikke imod det her lovforslag
en mellemfase kan man sige hvor vi skal finde helt præcis skal være af fordringstyper og hvem
at for eksempel de kommunalt ejede forsyningsselskaber også gerne vil have opgaven
hvor man jo har gang i et arbejde med at have arbejdsgrupper begge steder og
for helt præcis at finde ud af hvor snittet skal ligge
danske forbrugere fordi man havde en pso afgift der så ville stige
dansk erhvervsliv og dermed også for dansk arbejdskraft og derfor synes vi faktisk det er superpositivt at vi her finder en anden finansiering
et modsætningsforhold man behøver
går det godt for dansk erhvervsliv
producere til billigere priser
jo også i udvalgsbehandlingen at det faktisk for alle familietyper giver et plus på bundlinjen med den her øvelse det er jo sådan set ganske positivt lovforslaget handler jo så konkret om
fuldt indfaset og den grønne check bliver skåret ned for en del af danskerne men
så de beholder det beløb de altid har haft så jeg synes det er et godt kompromis jeg tror der er mange partier
det her er at man har fundet en finansieringsmulighed for den grønne omstilling som der er et bredt flertal for i
ret så vigtigt
det lovforslag vi havde sidste år er
var for ejerboliger hvilket der var en del kritik af og debat om
gælder for to tusind og sytten
set kun for to tusind og sytten men med det forbehold at jeg
at den nye regering ønsker at det skal i flere år
det her lovforslag først bliver behandlet efter at vi har fået en en aftale om
at alle herinde og også ude i befolkningen godt kan se at det ikke giver mening at lave en ren blå aftale
en ren rød aftale lige præcis på det her område som betyder så utrolig meget for danskernes privatøkonomi fordi det er den største investering man kommer til at lave i sit liv betyder det utrolig meget
mange år frem derfor vil jeg
politiske udmeldinger om hvordan vi vi ser beskatningen på det her område vi synes det er vigtigt
god og bred løsning her i folketinget men
det her lovforslag som vi synes er stærkt forbedret i forhold til det vi havde sidste år derfor kan vi selvfølgelig støtte det her
justerer reglerne for nogle erhvervsmæssige investeringer det er jo sådan i dag at
for eksempel i bygninger i udlandet eller i solceller igennem et kommanditselskab det man kalder ti mandsselskaber
topskatten og det gør jo at de her selskabskonstruktioner
grad kan bruges til skattespekulation hvilket man så med
her lovforslag prøver på at