syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
i forhold til altså bryster sig af at man har uddelt syv og tyve milliard kroner i skattelettelser det var jo også
men jeg synes jo bare at de tal vi ser i vive rapporten jo er helt entydige i forhold til
hjælp fra ægtefælle også i forhold til en rehabiliterende indsats
der får visiteret hjælp det må da alt andet lige være udtryk for at økonomien er blevet strammere for
der reelt set har behov for hjælp men hvor det er blevet sværere at få hjælp
bevidst ønsker at de her ældre ikke skal have hjælp så er det vel fordi de
er seks og tredive procent til fem og tyve procent blandt de mest svækkede ældre er andelen der må klare sig selv uden hjælp steget fra sytten procent til ni og tyve procent de seneste ti år
at når de blev gamle og efterhånden mistede deres funktionsevne
kunne klare almindelige dagligdags gøremål
hvor de der har ressourcestærke pårørende kan trække på hjælp mens de der ikke har er overladt til sig selv treoghalvfjerdstusind svage ældre modtager hverken hjælp fra det offentlige eller fra andre
selv om de angiver at de har et klart behov for hjælp det er konsekvensen af adskillige års udsultning af ældreplejen
hjemmehjælpstimer i kommunerne på grund af en presset økonomi hvis der samtidig skulle kompenseres for det stigende antal ældre i perioden
skal vendes er det helt nødvendigt at tilføre flere ressourcer ældre sagen vurderer at hvor der fra to tusind og otte to tusind og sytten er blevet sparet tre milliard kroner på området
seks milliard kroner derfor er det helt nødvendigt at slippe kommunerne ud af det økonomiske førergreb som skiftende regeringer har lagt dem i samtidig bliver vi nødt til at se på minimumsstandarder hvor midlerne følger med
mennesker kompetencer så de bedre kan klare sig selv jeg håber at debatten her vil klarlægge at der er behov for at investere i vores ældrepleje så alle der har et berettiget behov for hjælp kan få det det burde være en selvfølge
og derfor er blevet kortet ned til at lyde sådan her
så der er råd til at vi kan tage os ordentligt af vores ældre medborgere uden at kommunerne tvinges til at gennemføre besparelser på daginstitutioner skoler og andre velfærdsområder
den ene og den anden statsministerkandidat altså nu fører vi jo ikke regeringsforhandlinger her fra talerstolen men det er da klart at vi ser det som et af vores mål at velfærdsområdet i hvert fald skal løftes og at det
de områder hvor der klart må være en forskel på
eventuel statsminister hedder lars løkke rasmussen eller mette frederiksen eller pernille skipper
gør sig i forhold til økonomi i ældreplejen og sådan men det vive rapporten forholder sig til
og jo præcis den oplevede virkelighed
har borgere som oplever at selv om de har behov for hjælp også ud fra nogle objektive kriterier de er ikke selvhjulpne de har en forventning om at her skal vi kunne træde til med hjælp får de
eget tydelige sprog det er blevet væsentlig sværere at få hjemmehjælp og det er jo ikke et spørgsmål om
er jo et generelt billede af hvordan status er i ældreplejen i danmark
om det virkelig er opfattelsen at det her
er nogle kommuner som ikke gør det ordentlig og hvis det er det hvorfor vi så ikke
det generelle billede viser jo at der er
kig i bakspejlet det er jo et billede
den indsats der har været leveret helt øjensynligt ikke har været god nok
er et efterslæb i ældreplejen at der er brug for at tilføre flere midler bare for at komme op på det tidligere niveau er
øge den offentlige vækst så vi kan opnå det efterslæb
til tre hundrede og syv og halvfjerds million kroner primært er en del af regeringens og dansk folkepartis aftale om et sammenhængende danmark investeringsplan to tusind og tredive på grund af ønsker fra dansk folkeparti og ikke på grund af hensyn til trafiksikkerhed
investeringer sammen med dansk folkeparti så er vi temmelig bekymret for hvilke ulykker
var det også med en vis spænding at vi imødeså den aftale regeringen og dansk folkeparti indgik
dog alligevel en overraskelse at omfartsvejen ved mariager var en af de tre prioriterede områder
jo sådan lidt interessant at høre hvad begrundelsen var for at det lige præcis var omfartsvejen ved mariager som var
jeg da godt tænke mig at høre om trafikministeren er enig i det der bliver konklusionen i vejdirektoratets analyse nemlig at det på baggrund af rapporten konkluderes at der ikke er problemer på rute fem
det lokale erhvervsliv fremfører at en omfartsvej syd om mariager ikke vil have betydning for erhvervslivets udvikling eller transporter rute fem
på strækningen gennem mariager der forbinder hobro og hadsund er opgraderet for cirka ti år siden og aflastes ikke væsentligt med en omfartsvej som foreslået hvilket i øvrigt afspejles i at kun få biler vil benytte omfartsvejen
jo bare et spørgsmål om hvordan man bedst muligt
i både regeringen og dansk folkeparti inden man besluttede sig for at der
interessant at høre hvad der egentlig er baggrunden for at det lige præcis er omfartsvejen ved mariager
man kunne bruge penge på
skal bare høre om om det virkelig er ministerens opfattelse med de konklusioner der ligger i vejdirektoratets rapport at det mest fornuftige sted
man flyttet væsentlig mere tung trafik
hirtshals og aalborg sådan at godset fra hirtshals havn kunne flyttes på skinner
hvis man skal se på det ud fra det hensyn og også ud fra et klimahensyn
set at en opgradering af vejnettet ville være væsentlig bedre men men jeg bliver nødt til at spørge
jeg bliver nødt til at spørge ministeren
vejdirektoratets konklusion at det bedste sted at lave trafikinvestering i nordjylland
at regeringen ønsker at bruge tre hundrede og syv og halvfjerds million kroner til en omfartsvej
jo også et liberalt parti og liberal alliance bryster
sådan normalt af at være erhvervslivets parti og der har det jo været helt tydeligt at erhvervslivet
efterspurgt den her omfartsvej de har tværtimod sagt at
slet ikke giver nogen mening at bygge den her vej når man hører handelsstandsforeningen i mariager derfor skal
måtte være fra et parlamentarisk grundlag at man så tilretter sådan en aftale
rart nok at der var et fagligt belæg for det og at det ikke sådan var udtryk for hvad man hver især måtte komme ind med af
man kunne stille som betingelse for at stemme for baserer regeringen ikke sin politik på konkrete politiske og faglige overvejelser mere end man gør det på hvad der findes opportunt for at kunne få en aftale
en stor nytteværdi det er jo ikke det der sådan
og med at handelsstandsforeningen ikke efterspørger
grunde til at den skal bygges der er heller ikke trængselsproblemer
kunne da egentlig forestille mig at liberal alliance også ligesom vi har den opfattelse at når man bruger skatteydernes penge skal der være et vist
fagligt belæg for det frem for udelukkende et
en form for falsk varebetegnelse i at kalde et område for en nationalpark hvis ikke
for at sikre at man ligesom kan se at nu er man i en nationalpark
spørge igen om det ikke er en form for falsk varebetegnelse hvis man ikke umiddelbart kan se at man står
i sin tid stemte imod forslaget om nationalparkloven fordi vi mente at det
enhedslisten stillede derfor
jo så det folketingets naturpolitiske ambitioner har kunnet række til og vi må bare konstatere at der ikke var
et politisk flertal der reelt ønsker at gøre noget for biodiversiteten i disse områder
for nationalparker er simpelt hen falsk varebetegnelse
nationalparker og ad den vej lade som om man gør noget ekstra for naturen i disse områder når det ikke er tilfældet man kunne måske med rette i stedet for kalde områderne for turistparker
som vi forudsagde og advarede imod
og ikke stiller krav til genoprettelse af naturen i områderne
hvad man forstår ved en nationalpark internationalt
standarder for hvad man kan kalde en nationalpark så ja forslaget fra alternativet ligger helt i tråd med den politik enhedslisten har kæmpet hårdt for siden de første diskussioner
at det danske nationalparkkoncept skal løftes op til
internationale standarder og som nævnt ligger forslaget således helt i tråd med de tidligere stillede forslag fra enhedslisten
det forudsætte at vi stiller konkrete krav
til naturgenoprettelse i nationalparkerne herunder krav om at naturområderne skal bindes bedre sammen og at for eksempel landbrugsproduktionen skal stoppe i områder og at der for eksempel skal tænkes i genopretning
det betyder at der for eksempel skal genudsættes store græssere der kan være med til at skabe en mere selvbærende og vildere natur
efter en kortere årrække bringes i en tilstand
rune engelbreth har identificeret fem og tredive områder som vil egne sig
naturnationalparker fordi det er større naturarealer hvor der allerede er et stort naturpotentiale
store og sammenhængende områder eller områder som vil kunne bindes sammen og som ville kunne give en vildere natur på naturligere præmisser
her vil vi kunne genudsætte for eksempel vildheste elge eller bisoner og genetablere betingelserne for en selvbærende natur
bliver en vildere og dermed en mere naturlig natur sådanne arealer ville med rette kunne få betegnelsen naturnationalparker og ville markere forskellen fra de eksisterende nationalparker
men hvad angår dette beslutningsforslag
som handler om at løfte kvaliteten af de eksisterende nationalparker støtter enhedslisten selvfølgelig forslaget
på natursporet ved for eksempel at etablere naturnationalparker
at det danske areal i forvejen er et kulturlandskab som er opdyrket danmark er et af de lande i europa som har det største areal der er opdyrket og der er det jo helt klart vores ambition
er udlagt til natur og det betyder i sagens natur
ofte noget jord som dybest set ikke er produktivt
jo langt bedre at vi havde natur på de arealer
biodiversitet og langt større mulighed for
det er jo ikke fordi vi har pladsmangel i forhold til at kunne have natur i danmark
identificere nogle områder i danmark som var mere velegnet til at udlægge til nationalparker end eksisterende nationalparker
i nogle af de eksisterende nationalparker for eksempel nationalpark thy som jo faktisk er et godt eksempel på
til de standarder der er for nationalparker men men ellers
sagtens være i andre områder og ikke nødvendigvis i de områder der i dag udgør nationalparkerne det afgørende er jo at vi sikrer at de steder hvor der er nationalparker
også natur og det er der vi beskytter naturen og styrker biodiversiteten
ikke nogen mening at kalde et sted hvor der ligger landbrug og skovdrift og benzintanke
at mennesker ikke kan leve der altså mennesket kunne godt leve i natur det har mennesket
at der er er græssende bison betyder jo ikke at de går rundt inde midt på på gaderne i nordsjælland det betyder bare at
arealerne bliver afgræsset af bison og der dyrker man selvfølgelig ikke korn eller raps
om vi kalder dem naturnationalparker eller naturreservater
men vil de radikale være med til at til at vi også begynder at stille nogen skærpede krav
eller et naturreservat eller i en nationalpark
vil de radikale være med til at vi stiller nogle øgede krav
måske betyde at der var nogle af de mest meningsløse arealer man så tog ud af nationalparkerne
det nogle af de steder hvor det har været en svær proces men hvor det er lykkedes
var den proces der skulle fortsætte ved at der
krav det kan være at det så bliver endnu lettere at få det gennemført fordi
jo er en bunden opgave vi har i forhold til at beskytte biodiversiteten
jo nødvendigt at vi gør noget også selv om det er lidt svært men men jeg tænker bare at det var da en en mulig vej at gå og at
det er rigtigt at den her regering har gjort mere i forhold til at udlægge urørt skov end den tidligere
og fireogtyvetusind ha skov i danmark
så vi ender på nittentusinde og syvhundrede ha i to tusind og fem og tres
af skovarealet
det er hele skovarealet der så skal bruges til urørt skov men det betyder jo reelt set
vil de vilde dyr og planter om syv og fyrre år
selv om ministeren nu siger at det er historisk
alligevel ikke at der trods alt ville være rum til forbedring i forhold til at sikre mere urørt skov
som klart siger at vi bliver nødt til at hæve ambitionsniveauet og i hvert fald have minimum femoghalvfjerdstusind ha
sætter konkret handling bag ved det så bliver det jo lidt hult
ikke biodiversiteten er ministeren ikke enig i at hvis vi skal opnå de mål i forhold til biodiversitet så bliver vi nødt til
urørt skov men der er ikke sat nogen tidsfrist på
den omvendte vægtning af hvor meget der skal være privat og
der kommer fra private og så kun toogtyvetusind
ikke enige i at vi bliver nødt til at gøre en øget indsats for netop at sikre at det også
der bliver udtaget og dermed at det også bliver i de private
vi står over for en kæmpestor udfordring når vi har forskere som siger at det er helt nødvendigt at vi får udlagt
urørt skov i forhold til biodiversitet så bliver den økonomiske opgave jo bare en bunden opgave
synes jeg da er uansvarligt altså når der ligger
klare forskningsresultater der helt tydeligt det her kommer til at betyde for biodiversiteten ikke bare i danmark men også globalt så bliver vi da nødt til at være en bunden opgave og så må finansieringen være
men vi kan da ikke sige at vi ikke har råd til at redde det her fordi
vi får mest biodiversitet er hvis vi udlægger noget i de private skove jeg er helt med på at udlægge mere i de statslige skove men vi bliver også nødt til at
til de private skove og det kan godt ske det bliver dyrere men vi bliver jo nødt til at se på hvor får vi mest biodiversitet
bedst betale sig og hvor kan vi bedst muligt genskabe mulighed for at have biodiversitet
dansk folkeparti er villig til at finde finansieringen til det
skov hvoraf de treoghalvtredstusind er private og de toogtyvetusind er statslige
med gamle træer masser af døde stammer og grene og blomsterrige lysninger naturlige moser og vandhuller en ny novana rapport viser at der er flere af de danske skovnaturtyper
i forværring og at ingen skovnaturtyper viser fremgang i to tusind og sytten skrev eu kommissionen direkte og jeg citerer at det er alarmerende at alle vurderinger af levesteder i skove er ugunstige
forskerne er helt enige i at urørt skov er det mest effektive virkemiddel når det gælder beskyttelse af biodiversitet i skovene urørt skov er i øvrigt det mest omkostningseffektive virkemiddel
beskytte mest muligt truet og sårbar sårbar biodiversitet i danmark
fra to tusind og seksten øge dette areal af urørt skov til sekstentusinde og syvhundrede ha i to tusind og fem og tyve og til i alt nittentusinde
to tusind og fem og tres når indfasningen er færdig vil blot cirka tre procent af det nuværende danske skovareal være fritaget for skovdrift og dermed være givet tilbage til skovnaturen
regeringens udpegning af områder til urørt skov er sket med en meget lang indfasningsperiode
lange indfasningsperiode skyldes bla
at regeringen vil skaffe finansiering til udlægning af urørt skov ved at malke skovene
skov til urørt skov for at sikre biodiversiteten i de danske skove på lang sigt det svarer dog kun til tretten procent af det danske skovareal
procent af danmarks landareal hvis man reelt vil sikre biodiversiteten i skovene må vi gå længere end forskernes minimumsanbefaling og have større sikkerhed for at skovarterne bevares på lang sigt
rette os efter en af biologiens naturlove jo større areal jo flere arter i enhedslisten mener vi ikke at vi har råd til at
mener derfor at vi bør lægge niveauet for beskyttelsen af skovarterne
vi meget optaget af at vi får udlagt de skovområder der ud fra et biodiversitetsperspektiv er bedst egnet til urørt skov og der er rigtig meget
mange private og kommunale skove som rummer meget stor og vigtig biodiversitet
ville være godt at få mere klarhed over herunder tidsperspektivet det vil sige hvornår
som alternativet desværre ikke har adresseret i det her forslag enhedslisten mener ikke mere tid at spilde
at vi skal rykke hurtigt på den mest effektive måde på den her dagsorden
er vi optaget af at vores indsats for naturen hænger sammen med den øvrige bæredygtighedsdagsorden uden at det sker på bekostning af naturen
det være hensigtsmæssigt at andelen af træ i dansk byggeri
samtidig kan vi læse i en ny interessant artikel fra det anerkendte tidsskrift nature at meget tyder på at urørt skov og selvplantet skov er bedre til at binde
vil vi gerne opfordre til at vi i folketinget får mere klarhed over hvordan vi samtidig bedst løser dette krydsfelt af interesser
at vi arbejder videre med emnet i udvalget og muligvis laver en høring afslutningsvis vil vi takke alternativet
forslaget og vores naturordfører øjvind vilsholm vil
det mest visionære parti i blå blok i forhold til biodiversitet idet ordføreren
noget der findes i private skove
at udlægge noget til urørt skov altså skal det forstås sådan at det
liberal alliances opfattelse at
til urørt skov så man netop fik højnet biodiversiteten så kunne det jo for en uforstående godt
hvorfor det kun gælder for de statslige skove men ikke for de private skove
vil være svært for liberal alliances
mig lidt var bare at ordføreren sagde at
statsskovene og bruge dem til biodiversitet og så overlade
at lave produktion der
jo lidt fordi forskerne fra
universitet i deres rapport fra to tusind og seksten netop peger på at hvis vi skal have biodiversitet
private skove de foreslår jo at hvis vi skal holde den der minimumsstandard på
statslige skove er ordføreren ikke enig i at vi også bliver nødt til at udnytte det potentiale der er i de private skove og at det er en dagsorden vi skal have rejst
vi har brug for mere viden og at vi skal arbejde lidt mere med det men opgaven synes jeg jo ligger temmelig klart efter efter rapporten fra totusinde
der bliver peget på det her i rapporten
en form for bunden opgave som vi bliver nødt til at finde løsninger på
selvfølgelig skal sikre at det foregår på og ordentlig måde men hensynet til til biodiversiteten må naturligvis vægte rigtig rigtig højt
der med tidshorisonten og det var også det jeg
og så kun tyvetusind privat skov
vi bliver nødt til at lytte til det der ligger i rapporten fra københavns universitet
øge mængden af privat skov hvis vi skal opnå
med statsskov men så have et bindende mål om også
med årstal på hvornår vi så skal opnå de
ha privat skov som er det forskerne lægger op til
jo placere os på den rigtige side af den
vi får reguleret et område der ikke tidligere har
reguleret eller i hvert fald ikke været reguleret
hvordan problematikken omkring de her lattergaspatroner har været stigende og derfor er vi selvfølgelig positive over for det forslag der ligger her i forhold til
både fra socialdemokratiet og fra dansk folkeparti i deres betragtning om at vi sagtens kunne gå videre her der har jo tidligere været rejst spørgsmål om og jeg ved
og der har argumentet ligesom været at det kunne man ikke fordi
men jeg synes jo at når vi står her nu og er i gang med at lave en en mængdebegrænsning i forhold til det
det helt naturligt også at få kigget på en aldersbegrænsning i forhold til det og også de øvrige tiltag som som dansk folkeparti
virker også mærkeligt at når det for eksempel handler om hovedpinepiller
godt sætte ellers begrænsning på på atten år men når det handler om lattergaspatroner
kan vi ikke så vi støtter klart op
støtter vi forslaget og jeg skulle hilse fra sf og sige at de også bakker op om forslaget og også om de samme intentioner som har givet udtryk for her om
forstå det der med at det ligesom skulle
man legitimerer det for dem der er over atten år altså det at sige at man forbyder salg til unge under atten år er jo bare en måde at beskytte nogle af de helt
det også være en mulighed at sige at der er en aldersgrænse ligesom der er i forhold til håndkøbsmedicin eller cigaretter eller alkohol eller andre ting men i det her tilfælde vil det jo primært være for at beskytte de alleryngste som er nogle af
og som er nogle af dem der er i risikozonen for at bruge
forbud for unge under atten år det er jo ikke et spørgsmål om
det er et spørgsmål om at man beskytter den gruppe af mennesker som er allermest udsat for lige præcis den her problematik men nu skal vi ikke stå og diskutere det
beslutningsforslag det er i hvert fald en god intention der ligger i det
at gøre det billigere at træffe sunde valg og dyrere at træffe sundhedsskadelige valg som nogle
lidt svært ved at se hvordan forslaget her finansieres
momsen på frugt og grønt vil medføre et tab for statskassen på omkring to milliard kroner det samme gør sig gældende for en forøgelse af tobaksprisen til over firs
notat der ligger fra skatteministeriet så selv om begge
jo svært at finansiere et udgiftskrævende forslag med et andet udgiftskrævende forslag så skal pengene i hvert fald findes et andet sted derfor har vi svært ved umiddelbart at se hvordan finansieringen hænger sammen
forslaget om at halvere momsen på frugt og grønt er lidt ærgerligt både fordi det kan
svært at administrere det med differentieret moms men også fordi der i forslaget her ikke bliver skelnet mellem økologi og
har vi et forslag om helt at fjerne momsen
at administrere og dels ved vi at det er noget der vil få flere til at vælge økologi og det vil virke både forhold til folkesundhed men også i forhold til miljø og klima det har vi fundet finansiering til og det
lettere at administrere men forslaget her om
en halvering af momsen på frugt og grønt også på konventionelt dyrkede produkter vil jo betyde en afgiftslettelse også for
vil sige sprøjtet frugt og grønt i enhedslisten så vil hellere at man helt fjernede momsen på økologi og finansierede det ved en øget afgift på pesticider
ikke nogen tvivl om at kampen mod tobak er en af de allervigtigste opgaver vi har når det gælder folkesundhed tobak er årsag nummer en til dødsfald som vi kunne forebygge trettentusinde
vi kalder rygerlunger rygerlunger tobak er stærkt afhængighedsskabende så afhængighedsskabende
rent faktisk ønsker at kunne
også nedslående at vi har fået nye tal der viser at antallet af unge rygere
er steget det går simpelt hen den forkerte vej vi ved at rygning er en af de største årsager til ulighed i sundhed derfor er vi også
at prisen på cigaretter skal sættes op fordi vi ved det virker vi foreslår en fordobling af afgiften så vi får en pris på omkring tres kroner for en pakke cigaretter samtidig ved vi at
afgiftsstigning på kort sigt vil have en social slagside så derfor skal provenuet fra
i forslaget ikke støtte det som det ligger her både fordi det politisk er for upræcist
at vi skal udfordre de regler der er i eu
være noget eu blandede sig i det burde jo
oplagt at man så kunne udfordre eu retten
så anerkender jeg fuldt ud intentionen i alternativets forslag
der er det to forslag som begge to i hvert fald som udgangspunkt er udgiftskrævende
i tvivl om at der også vil komme nogle afledte effekter af det altså nogle sundhedsmæssige effekter som gør
problemstillinger der ligger og der ligger jo et notat fra skatteministeriet som siger at det i hvert fald som udgangspunkt vil være udgiftskrævende hvis man hæver prisen til op over de tres til fem og tres kroner og det er derfor vi foreslår
hæve prisen til til tres kroner og så se
før omkring autorisationen altså det som ministeren nævner i forhold til at det kan
jo præcis de regler der gælder i det øvrige sundhedsvæsen sådan er det jo for læger og sygeplejersker og
øvrigt har i sundhedsvæsenet der er det jo en del af uddannelsen uanset
kommer til at arbejde med bagefter men jeg
virke som autoriseret psykolog og ikkeautoriseret psykolog og de tilsynsregler der er altså helt principielt er
at det ville være en god idé at få ligestillet de regler sådan at psykolognævnet også havde mulighed for
føre tilsyn med psykologer der ikke
sig psykolog og vil kunne modtage borgere
være rimeligt at der også er et tilsyn med dem og at det kunne varetages af psykolognævnet
være nødvendigt at styrke psykolognævnets
men hvis vi kigger på selve tilsynsdelen
kunne venstre så være åbne over for at udvide psykolognævnets beføjelser sådan at man kunne føre tilsyn med alle psykologer altså også dem uden autorisation og dem der
umiddelbart et hul nu og man kan sige
som psykolog men ville venstre være villig til
da frem til at vi kan fortsætte positive drøftelser
allerførst tak til dansk folkeparti for at rejse den her forespørgsel baggrunden
i dag er jo formentlig den række af sager der har været beskrevet i pressen som har vist at der er et hul i tilsynet
psykologer der ikke har en autorisation når man er uddannet psykolog
skal man for at opnå en autorisation gennemgå et uddannelsesforløb hvor der blandt andet er krav om supervision man kan imidlertid stadig væk fungere som psykolog uden autorisation blot med nogle begrænsninger
at kunne få tilskud fra det offentlige tilsynet med psykologer
med øvrigt sundhedsfagligt personale forankret i sundhedsloven men i stedet for i sociallovgivningen tilsynet bliver varetaget af psykolognævnet og problemet opstår ved at
tilsyn med autoriserede psykologer
du som borger der opsøger en psykolog
står med en temmelig usikker beskyttelse det er fuldstændig afgørende af hensyn til både patientsikkerhed
beskyttelse af psykologernes faglighed
i en sårbar situation
det også skabe tvivl om fagets integritet det skal vi gøre alt hvad vi kan for at forhindre psykologer spiller en væsentlig rolle i det danske sundhedsvæsen og den rolle bliver næppe mindre de kommende år
afgørende at vi får sikret tydelighed og sikkerhed omkring det faglige tilsyn for enhedslisten er det fuldstændig afgørende at vi får styrket psykolognævnets kompetencer både i forhold til de ressourcer de har og i forhold til de muligheder de har for at
restriktioner vi så gerne at der blev tilført psykolognævnet yderligere ressourcer både i forhold til at behandle komplekse sager men også i forhold til at få nedbragt sagsbehandlingstiden vi har i flere sager oplevet at der har
sagsbehandlingstid til stor ulempe for
der har indklaget en psykolog men også de psykologer der har en klagesag
psykologer ind under sundhedslovgivningen
det bør også være en fremtidig overvejelse også
vi skal til at kigge på autorisationsordningen generelt derfor kan vi støtte det forslag til vedtagelse som dansk folkeparti har
jeg har gjort opmærksom på her i min ordførertale men det
men det vil jeg vende tilbage til lovforslaget er som sagt en blandet pakke
som formentlig ikke vil ændre det store men som trods alt er små forbedringer dem ville vi samlet set godt kunne støtte så
sprogkrav til udenlandske læger
kommer som konsekvens af det beslutningsforslag som enhedslisten tidligere har fremsat om ens sprog og kvalifikationskrav
i salen igen på torsdag som omhandler nogenlunde det samme
bare tørrer ansvaret af på regioner og sygehuse og ikke reelt set løser problemet det er helt urimeligt især for de hospitaler der i forvejen har svært ved at rekruttere læger skal de slække på sprogkravene eller skal de opgive at få en læge herudover bliver
de pålagt en ekstra administrativ byrde
er jo at det kommer til at gå ud over patientsikkerheden derudover lægges der ikke op til at der skal stilles krav
en sprogtest ude på sygehusene i det centrale autorisationssystem er der klare karakterkrav
aftale fra sidste år mellem regeringen dansk folkeparti og socialdemokratiet om at oprette en enhed i styrelsen for patientklager som folketingets indfødsretsudvalg kan anmode om fornyet vurdering hvis de mener der er behov for det i forbindelse med behandlingen af en ansøgning om statsborgerskab
fordi vi har en høj faglig standard hos vores læger
man så indføre en ny instans det udtrykker mistillid til lægernes arbejde man indfører et nyt gebyr så ordningen bliver finansieret af alle borgere der søger om statsborgerskab
en af grundene til at gebyret bliver forhøjet
godt støtte vi ønskede at man kunne gå videre og det er da bare glædeligt hvis forslaget om et
ankenævn ligger i en senere lovbehandling det ser vi kun som noget positivt nu var det mest fordi
til at svare på hvorfor det er at det er problematisk at stille sprogkrav til
eu land hvorimod det ikke er problematisk at stille sprogkrav til læger der kommer fra et ikke eu land altså
kunne tale eller være dårlig til dansk hvis man
slemt hvis man har taget sin uddannelse i rumænien
er tilfældet i dag der stiller vi jo krav om en sprogtest dansk sprog tre med karaktererne syv syv og tiende det er jo et firkantet krav vi stiller til læger hvis man har taget uddannelsen i et
ikke eu land så der stiller vi jo firkantede nationale krav
ikke ud fra at ministeren ønsker at afskaffe det synes jeg da er en udmærket ordning og det er derfor det undrer mig lidt og ministeren
er uforståeligt jeg forstår heller ikke hvorfor der skal være den diskrepans mellem hvad man stiller af krav
taget i et eu land eller i et ikke eu land det afgørende må da netop være at man kan sproget og i forhold til
og derfor har jeg lidt svært ved at se hvorfor det skulle
til til veterinær brug vil jo stadig væk være interesserede i at sælge lægemidler i danmark hvorfor skulle det så være et problem at vi i danmark indfører nogle regler
for blinde og svagtseende det det kunne vel netop
en mulighed for at være et foregangsland så man kunne sikre at
det så ændre ministerens opfattelse sådan at
på på medicinpakninger til veterinær brug
nævner ordføreren selv ligesom ministeren også gjorde det her om
jo godt hvis vi kan få lavet en aftale ad frivillighedens vej men men er ordføreren enig i at det at det er et helt rimeligt krav at sige at
skal være udformet på en måde så så både blinde og svagtseende har har mulighed for at kunne se hvad der er i pakningerne
vi nødt til at tage hensyn til til forbrugersikkerheden
og vi heller ikke umiddelbart kan få noget gennemført i eu regi vil vil socialdemokratiet så være villig til at sige at her handler det om forbrugerbeskyttelse og derfor er det væsentligt
af hensyn til til blinde og svagtseende
først og fremmest tak til dansk folkeparti for at fremsætte forslaget der handler om at det skal være muligt at mærke lægemidler til dyr sådan at information om lægemidlet
for mennesker der benytter sig af braille eller blindskrift som mange kender det
gøre med eu regler der forhindrer os i her i danmark at indføre en praktisk foranstaltning der vil sikre større tilgængelighed for mennesker med synshandicap i det her tilfælde handler det om direktiv to tusind og et SKRÅSTREG to og firs SKRÅSTREG
opfordre den til at fremlægge et forslag om revision af forordning to tusind og nitten SKRÅSTREG seks så det bliver muligt at stille krav om mærkning med blindskrift af veterinære lægemidler
også benytte lejligheden til at sige at jeg synes at det er rart at høre dansk folkeparti bakke op omkring de internationale konventioner
og jeg skulle hilse fra sf og sige at de umiddelbart også stiller sig positive over for beslutningsforslaget
der var nogle ting i forslaget som var problematiske og der skal
i strid med eu lovgivningen
lande som ikke er med i eu og der kan man vedtage regler om forbrugerbeskyttelse det
ikke sådan at bare fordi man laver en regel om at der skal
blindskrift så vil samtlige lægemiddelvirksomheder sige at
styrke forbrugerbeskyttelsen uagtet at
rimeligt at man kan beskytte forbrugerne også selv om det er noget der påfører virksomhederne
der ligesom er to problemstillinger der bliver belyst her jeg synes jo også at der er en en tredje problemstilling nemlig
når vi her taler om et initiativ vi ønsker at tage for at styrke
sig at markedet udgør et problem er ordføreren ikke enig i at det bør være sådan at det altid vil være hensynet til forbrugeren der står øverst
når vi har et fuldstændig rimeligt og legitimt krav om at blinde og svagtseende også
over hensynet til hvad markedet synes kan være en god idé og der kan være besværligt for for medicinalindustrien
et lille land kan jo godt have vægtige argumenter og jeg synes det er svært umiddelbart at se et argument imod det her jeg ved heller ikke om det ville møde stor modstand i eu jeg
kan lade sig gøre at få det gennemført i eu regi eller
båret af fornuftige hensyn og
tak for det og og tak for talen til ministeren
ministeren siger at der har været
en opfattelse af at udenlandske læger ikke kan tale dansk at det var et generelt problem og det er der blevet givet udtryk for det har ikke været min opfattelse jeg har ikke hørt hverken fra ministeren eller
når vi har diskuteret sagen her i folketinget hverken
i salen eller i samråd at der er nogen der har givet udtryk for det
det er godt at der er udenlandske læger der arbejder i danmark pointen er bare at vi selvfølgelig skal kunne stille enslydende krav til sprog
man skal arbejde i en forskerstilling eller man skal arbejde med patientkontakt det er jo fuldstændig rigtigt
er afgørende er jo ikke hvor du har taget din uddannelse det der er afgørende er
forstår jeg ikke helt hvorfor der skal være den diskrepans mellem om man har taget sin uddannelse i et eu land
hensyn til patientsikkerheden at det enslydende krav at det er de faglige kvalifikationer der er afgørende og ikke hvor man nødvendigvis har taget sin uddannelse
at understrege at det regime vi har i dag har vist sig
patientsikkerheden styrelsen for patientsikkerhed har jo selv været inde og understrege at det på nogle sygehuse har været et problem netop fordi
sprog og kvalifikationskrav patienten er jo ligeglad med hvor lægen har taget sin uddannelse eller hvor lægen kommer fra bare sprog og
er i orden det er derfor jeg ikke kan se hvorfor det skal være specielt firkantet og ufleksibelt at sige at vi har enslydende regler
en gruppe af læger nemlig dem der kommer fra tredjelande hvorfor kan man ikke bare ensrette de krav sådan at de bliver enslydende uanset hvor du har taget din uddannelse
tak for det og tak til ordføreren for en utrolig positiv tale det vil jeg
ordføreren om at bekræfte at at ordføreren er enig i at det er et nationalt ansvar
tilstrækkelige så det ikke bliver noget man kommer til at skulle stå med
ikke alene er et ansættelsesansvar ude i regionerne men at netop den opgave bør
standard så vi sikrer at når læger arbejder med autorisation i danmark
er det efter nogle standarder vi fra nationalt hold har aftalt
slet ikke godt nok for patienternes sikkerhed vi skal have en national myndighed hvor de udenlandske læger bliver prøvet af på deres faglighed og sproglige kompetencer siger sundhedsordfører flemming møller mortensen
lidt i tvivl om hvordan socialdemokraterne
om man er enig i som det jo ligger i beslutningsforslaget at man skal indføre en national standard
eller om om ordføreren ikke er af den opfattelse
til kvalifikationer og det er jo netop med baggrund
meget ulykkelige sager hvor vi har set at været nogle afdelinger som har været belastet af at man har haft meget udenlandsk arbejdskraft med lave faglige kvalifikationer
masser af velkvalificerede udenlandske læger i danmark og det er vi rigtig glade for
kvalifikationskravet allerede i dag har vi adskillige udenlandske læger der arbejder i danmark også læger der kommer fra tredjelande
op imod otte hundrede læger der kommer fra tredjelande og de har jo gennemgået den godkendelsesproces der er i dag
i forhold til læger der kommer fra eu lande for netop at sikre patientsikkerheden så det er ens standarder vi stiller uanset hvor man har taget sin uddannelse
at der i dag også er utrolig stor forskel på de krav vi stiller til en speciallægeuddannelse i danmark i forhold til de minimumsstandarder der ligger i anerkendelsesdirektivet der kan være op til tre års
i uddannelseslængde styrelsen for patientsikkerhed gør selv opmærksom på at de
uddannelsesniveauet for de læger der søger herop kommer fra eu lande og det betyder jo at regionerne bliver sat en helt urimelig situation
kunne undersøge uddannelsesniveauet for de læger som søger ind når de i forvejen mangler læger det ville da være en hjælp hvis vi kunne sige
vi har den samme standard og
uanset om man har taget sin uddannelse i danmark i et tredjeland eller i et eu land så er det ens standarder vi
sætter sætter i forhold til faglighed og i forhold til sprog
om ordføreren ikke helt grundlæggende anerkender det princip vi har i danmark om at vi har en autorisationsordning
bliver du autoriseret til at kunne arbejde i det danske sundhedsvæsen
krav du skal opfylde vi stiller nogle betingelser
til at kende det danske sundhedsvæsen kende sundhedslovgivningen for at du kan få din autorisation
er nogen former for anerkendelse
redskabet for regionen når de ansætter personale at vi fra statslig hånd har sagt her er en person
vi kan sige at vedkommende er autoriseret til at arbejde i det danske sundhedsvæsen bekymrer det slet ikke ordføreren at vi har så vidt forskellige standarder
er det jo netop et kvalitetsstempel og for at sige at vedkommende er godkendt til at kunne arbejde i det danske sundhedsvæsen derfor er det også urimeligt at man så
til en specifik gruppe af læger siger at hvad angår deres autorisation har regionerne en særlig forpligtelse til at gå ind og undersøge om kvalifikationskravene nu er opfyldt det burde jo være sådan at
til kvalifikationer kan ordføreren ikke se at det er en urimelig situation at sætte en arbejdsgiver i at en autorisation ikke altid er en autorisation
være helt sikker på at jeg forstod ordføreren rigtigt det er efter alternativets opfattelse
man godt støtte hvis ikke det var fordi det var i modstrid med eu retten
er ikke tilhængere af at vi har en national godkendelsesprocedure i forhold til sprog og kvalifikationskrav det har vi jo allerede i dag for
godt og det er regionerne også glade for og det gør jo også at de
men men er alternativet modstandere af at vi dér har en national ordning
til at sikre sprog og kvalifikationskrav
meget gode betragtninger i
at vi sådan grundlæggende er enige om den helt principielle tilgang til det men jeg vil godt lige spørge ordføreren
hvis man tager en speciallægeuddannelse i for eksempel hæmatologi
en halv år under hvad hvad den gør i danmark det sammenholdt med de udfordringer vi har set
har været nogle uddannelsessteder i eu hvor der i hvert fald har kunnet rejses en berettiget tvivl om den faglige kvalitet og de uddannelser
patientsikkerheden i danmark
være de samme krav vi stiller i forhold til de faglige kvalifikationer
er nogle langt svagere krav end dem vi har i det danske lægefaglige uddannelsessystem
ud og arbejde men men det gør vi også nu
fra tredjelande som udgør en stor del af de udenlandske læger der arbejder i danmark
ikke noget der hindrer den fri bevægelighed det sikrer bare at der ligger et et vist niveau for både de faglige
det undrer mig i hvert fald at man ikke vil lægge den samme standard ind i forhold til læger der kommer fra eu lande
det afgørende er de kvalifikationer både faglige og sproglige som lægen har
tak for det og tak for debatten jeg synes grundlæggende
vi har brug for kompetente udenlandske læger
eu og eøs lande og fra lande uden for eu for at sikre en høj kvalitet i behandlingen på de danske sygehuse men det er helt afgørende at vi sikrer at udenlandske læger som arbejder i danmark lever op til de samme standarder og krav
stilles til danske læger læger og speciallæger
ansvaret for patienters liv hver en fejl som opstår er en potentiel menneskelig tragedie som for alt i verden skal forsøges undgået det er derfor stærkt problematisk at man i dag ikke stiller de samme sprog og kvalifikationskrav
eøs land som man stiller til læger fra lande uden for eu læger der er uddannet uden for eu eøs lande ansættes i
evalueringsansættelser hvor lægen kompetencevurderes systematisk både med hensyn til kliniske kompetencer og dansksproglige evner på den måde sikrer man at patientsikkerheden er i orden de samme krav
som ministeren nævnte forskel på
jo helt klart at der skal man kunne have forskellige tilgange til det men igen
at over hver tiende læge kommer fra udlandet det gør det presserende at vi stiller de samme kvalitetskrav til læger fra eu lande som vi
til læger fra tredjelande samtidig bør det ikke være sådan at fordi man bor i en region
det er naturligvis på de sygehuse der i forvejen har sværest ved at tiltrække læger at problemet er størst derfor er det heller ikke rimeligt at forvente at de selv kan løfte opgaven
om test og efterprøvelse af kvalifikationsniveau
at læger der får autorisation til at arbejde i danmark hvilket vi kun kan være glade for også har et tilstrækkeligt niveau både i forhold til sprog og kvalifikationer
der er faldet flere bemærkninger her i løbet af debatten
det ser vi selvfølgelig meget positivt på jeg jeg skulle også hilse fra sf og sige at
de bakker op om intentionerne der ligger i forslaget
i forhold til det der blev nævnt om at vi ikke skal stille rigide krav
stille rigide krav men vi skal stille tilstrækkelige krav og jeg mener at det
i drs dokumentar har vist
samme krav som vi stiller til læger fra tredjelande og derfor er det jo nogle krav som vi har vurderet
er nogle rimelige krav det er dem der gør at
de sundhedspersoner der kommer hertil og skal have en autorisation lever op til de faglige standarder
må gå ud over patientsikkerheden men det gør det jo i dag og derfor er det også helt afgørende at vi får kigget på
vi ved jo i dag at der arbejder mange læger med udenlandsk baggrund i danmark og som sagt er det jo positivt
læger der kommer fra tredjelande og
er der syv hundrede og seks og tres læger fra tredjelande der arbejder i danmark ni hundrede og syv og firs fra eu lande og to og halvfjerds fra de nordiske lande
jo ikke noget der gør at der ikke kommer læger hertil
de læger der kommer fra tredjelande lever så bare op til nogle skærpede krav som vi stiller til dem og det synes vi er helt naturligt at man gør
styrelsen for patientsikkerhed har udvalgt de krav er det jo fordi der er en fagligt god begrundelse for at det netop er sådan det er så derfor ser
jeg frem til at vi nu med de bemærkninger der er faldet her i dag forhåbentlig kan få vedtaget de her beslutningsforslag sådan at vi kan sikre at der er en
en standard for hvad der skal til for at få en autorisation og det
med til at styrke både det faglige niveau og patientsikkerheden
er hvad der svarer til de svenske standarder
undersøge hvad der skal til for at det ligger inden for anerkendelsesdirektivet
sådan set helst at det man vedtager
en standard i forhold til læger der
deres uddannelse i eu land eller i et tredjeland
kriterier der ligger i dag eller om de ser anderledes ud er jeg fuldstændig åben over for
er afgørende for os er at der er ens krav når
ordføreren taler om en svensk model så handler det jo alene om sprogkravene der ligger jo ikke noget i forhold til
er afgørende for os er at vi sikrer at der er
den svenske svenske model
det sprogkrav vi har i danmark i dag er
helt åbne over for at se på
bare igen understrege at det der ligger i den svenske model
kun handler om sprogkrav og det
tillade sig at stille af krav for ikke at bryde med anerkendelsesdirektivet der ved jeg
at dansk folkeparti og enhedslisten er helt enige om
er afgørende er at vi i danmark vedtager de sundhedsfaglige krav som vi mener
i det danske sundhedsvæsen så der er jeg helt enig med ordføreren
den skatteaftale var enhedslisten ikke en del af og så vidt jeg husker var vi
set en del mere pikerede over den aftale end
der blev lavet nogle økonomiaftaler med kommunerne
vi tager regionsaftalen
og de stigende udgifter til medicin og der blev afsat en en
år hvor der i aftalen sidste år som dansk folkeparti
over den her aftale så vil
pårørende og ansatte der er blevet skuffede over de en
har men kan ordføreren ikke bekræfte at der trods alt med den aftale der er lavet i år er afsat væsentlig flere penge
til sundhedsvæsenet altså til de ansatte
til patienterne ikke i forhold til at niveauet bliver løftet
at vi trods alt holder status quo i modsætning
til de aftaler der er blevet indgået de foregående år for eksempel sidste år hvor der kun blev afsat en milliard
og jeg skal derfor anmode især sf og radikale om at støtte alternativet og enhedslisten i at nægte at hastebehandle det her
både i forhold til det konkrete men også i forhold til den den
sikre at de blev stillet
en domstol at der blev ført bevis og at
en mindre procesrisiko det betyder jo på almindelig dansk at regeringen anerkender at det her kan være i strid
fælles forståelse altså forståelsespapiret og jeg citerer at vi til enhver tid skal respektere de internationale konventioner mener
det være sådan at når man vender tilbage til danmark vil man blive anholdt og
stillet for en dommer og få en dom
er den normale procedure det der sker her er
en domstolslignende beslutning og fratage en borger statsborgerskabet det er jo et brud med den
jeg bare gerne have ordføreren til
bekræfte at hvis det viser sig at det her er i strid med de
så vil man selvfølgelig tage den
de mennesker vi taler om her lyder det som om deres største forbrydelse er at de har vendt danmark ryggen
er ikke den alvorligste forbrydelse de har begået det er de forbrydelser de er mistænkt for at have begået nede i
tale om krigsforbrydelser der tale om voldtægt der er tale om drab
alvorlige forbrydelser
det selvfølgelig være sådan at når de borgere har et dansk statsborgerskab så skal de stilles for en domstol de skal dømmes for de her forbrydelser hvis de vel at mærke kan kendes skyldige i dem
ryggen og at en passende straf
det dobbelte statsborgerskab altså fratager dem det danske statsborgerskab men at man ikke derudover ønsker at de bliver stillet for en domstol og dømt for de forbrydelser
jeg sikrer vi jo ikke at der bliver nogen form for straf vi sikrer bare at de ikke får muligheden for at
ikke gjort noget for at tage dem hjem selv de danske statsborgere
ikke er de helt ubegribeligt
som ordføreren siger at de har vendt danmark ryggen og at det er
bare høre hvordan i alverden gavner vi sikkerhedssituationen både for danske statsborgere her i landet men også for danske statsborgere i udlandet
meget meget alvorlige forbrydelser
for en domstol så de kunne få en retfærdig straf fordi de nu engang er danske statsborgere og derfor har vi en forpligtigelse ligesom andre lande har forpligtigelser for deres borgere når de
danske statsborgere både her og i udlandet men også andre borgere mod mennesker som har lavet alvorlige forbrydelser
krigsforbrydelser voldtægt og alt muligt andet jeg forstår simpelt hen ikke hvordan dansk folkeparti
risiko og i de høringssvar vi har set bliver det også påpeget både af
at det er en meget kritisabel proces at vi skal hastebehandle sådan et lovforslag og da især når det handler om noget så grundlæggende
vil jeg godt bare lige høre hvilke overvejelser der ligger bag den
handler om at der skal ske en automatisk domstolsprøvelse men det ændrer ikke ved at ministeren
administrativt det er rigtigt forstået men det ændrer så ikke ved den
diskrepans i forhold til hvordan retsopfattelsen normalt er at det er en domstol som har retten til det altså i forhold til magtens tredeling
andet sf var tidligere fremme med et
er det stadig væk sfs opfattelse at det vil være bedre
at ministeren får beføjelsen til at træffe domstolslignende afgørelser man er jo inde at kigge på kapitel tolv og kapitel tretten i straffeloven
og det er endda nogle gange på et grundlag som ikke er kendt for ministeren så er der hele processen om de særlige
advokater der bliver tilknyttet og som man ikke kan kommunikere direkte med vi er jo inde at pille ved noget grundlæggende der så derfor overrasker det mig en del at sf kan kan
hvor de skal have en retfærdig rettergang
sættes i fængsel alt det er noget vi har gode forudsætninger for i danmark hvor vi har et effektivt politi et godt retssystem og sikre fængsler
herunder danske statsborgere har tilsluttet sig den såkaldte islamisk stat og efter alt at
i syrien og irak efter en række nederlag på krigsskuepladsen
de kurdiske selvstyremyndigheder i nordsyrien
herunder den danske om at tage deres egne statsborgere hjem til retsforfølgelse
at andre lande skal tage imod deres egne borgere
de skyldige blev holdt bag lås og slå
på linje med andre europæiske regeringer at stikke hovedet i busken under mottoet ude af øje ude af sind
at håndtere problemet vel vidende at en international straffedomstol i det syrisk irakiske område har endog meget lange udsigter
scenariet så indtruffet erdogans mægtige hær har invaderet det kurdiske område i syrien
myndigheder mistænkes for at stå bag drabsforsøget
selv om de havde pågrebet ham erdogans invasion
til en effektiv retsforfølgelse inden for retsstatens rammer og efterfølgende afsoning i sikre danske fængsler men ved at stikke hovedet endnu længere ind i busken
ude af øje ude af sind lovforslaget her
deres statsborgerskab og grundlaget for frakendelsen
det siger sig selv meget indgribende og nu skal det gennemføres administrativt med en
særdeles spinkel adgang til domstolsprøvelse og forslaget skal drives igennem folketinget i en hasteprocedure på få dage hvilket i sig selv er et problem
og uden forudgående domstolsprøvelse at tage statsborgerskabet fra mistænkte
udføre krigsforbrydelser forbrydelser mod menneskeheden at slagte torturere misbruge mennesker hvis vi nu uanset hvad vi antager der er den værste forbrydelse skal forestille os hvordan