syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
en forkert præmis et forkert udgangspunkt man ønsker egentlig bare at beslutte bestemme hvordan familierne skal tilrettelægge deres barselsorlov og det er uanset at vi udmærket godt ved at
arbejdssteder hvor man ikke har fuld løn under barsel
og det er derfor op til den enkelte familie netop at tilrettelægge barslen sådan
det passer ind i familien
at dansk folkeparti ikke støtter
at de faktisk kan slå gevaldig hårdt uanset hvad de så i øvrigt kører på er trykluft gas
kunne vi jo stille forslag om at det kommer i høring og så kunne det rent faktisk blive vedtaget her i folketingssalen
høring det her er jo ikke en hvilken som helst lov det her er en lov som giver åbenhed i et demokratisk land som danmark
skulle sørge for at der er nogle der kan kontrollere magthaverne
set også vores opgave som parlamentarikere at kontrollere magthaverne
sædvanlige procedure men hvis der kommer
såkaldte fjerde statsmagt nemlig journalister og private mennesker mulighed for at få aktindsigt i
giver mulighed for at se hvad der foregår der
sted som ikke burde finde sted og det
ny offentlighedslov som blev fremsat i to tusind og ti lukker
venstre og konservative fremsatte under deres regeringsperiode
så altså vendt på en tallerken kan man sige i forhold til offentlighedsloven
min holdning må være at
ministre siddende som har lavet en aftale hvor det da godt kan være at man har fjernet ordet ministerbetjening men som reelt munder ud i det samme som blev fremsat tilbage i to tusind og
indholdet det er så mit indtryk at regeringspartierne mener at indholdet er blevet ændret fordi man har præciseret det af samme årsag mener vi
i dansk folkeparti er meget principielt at få den her sag ud i høring for ændrer det noget reelt eller ændrer det ikke noget det er jo så væsentligt i forhold til §
sige at det jo er utroligt at man sidder som regering og mener man har fundet et columbusæg
at få præciseret netop ministerbetjeningsparagraffen men ikke synes det er relevant at invitere alle folketingets partier
vi også ligesom kunne få indsigt i netop det her columbusæg af samme årsag
tror jeg så heller ikke der er noget columbusæg
er en underlig argumentation at sige
at man gør noget dårligt nogle andre gange
eller man er journalist eller borger i et demokratisk land som danmark
mulighed for at gå ind og se
ved et demokrati at man lige præcis kan se
kan man efterfølgende finde ud af om
og det er også en af årsagerne til at dansk folkeparti er meget imod
er imod § fire og tyve men også er imod
da aftalen med venstre og konservative blev lavet skal jeg ærlig indrømme at jeg synes det
opdaget at der var noget der var rigtig godt ved ved den her
offentlighedsloven går ud på det er en kontrol af ministerier det er en kontrol af dem der sidder bag de tykke mure min personlige bekymring går på at vi efterhånden får et embedsmandsvælde
der foregår bag dørene hvad er det der sker skal vi ikke have lov til at se
synes jeg simpelt hen er en bekymring og
vi ikke sender ud i høring anden gang selv om der er lavet ændringer der er nogle steder hvor det ville give god mening at gøre det og andre steder hvor det måske er mindre
jeg mener det er noget principielt lige præcis
også kan være principiel men der ligger altså
så hemmelig er den ikke men den udfører nogle ting som ikke alle
så kan de ikke udføre deres arbejde sådan er det at have
de mennesker der har magten
magtmisbrug ikke at jeg vil beskylde nogen for det slet ikke men det er set tidligere at på grund af offentlighedsloven
man altså fundet frem til at der er nogle ting der er foregået som ikke burde være foregået
så er det sagt
at spørge ordføreren mener ordføreren at aftalen mellem regeringen og venstre og konservative
indholdet af § fire og tyve
aktindsigt i forhold til
at indholdet reelt er det samme gør præciseringen
at der vil være mere åbenhed eller vil det være det samme som
om der reelt er sket ændringer eller ej jeg husker l halvfems
stak det er juridiske dokumenter
ikke jurist og derfor er det så vigtigt at få ting i høring så
er der har gjort at socialistisk folkeparti har ændret holdning
til offentlighedsloven altså inden valget var man
jeg stille spørgsmålet på en anden måde mener ordføreren at der
at det er en nyskabelse
forudseende her jeg vil så gerne spørge om
at der reelt er ændret noget i indholdet i offentlighedsloven med den aftale venstre og konservative har indgået med regeringspartierne for det er helt klart mit indtryk
ændret holdning med den aftale man har lavet med venstre og konservative må jeg så ikke spørge hvorfor regeringen ikke
inviterede de øvrige partier til forhandlinger når der åbenbart er så væsentlig en forskel på forslaget fra to tusind og ti
hvis man mener at der er en konkret ændring i det her forslag
at kontrollere ministerier kontrollere
og at man vil modsætte sig det hvis
i forhold til den tidligere proces
det er helt klart min opfattelse at man har lært af de erfaringer man gjorde
at man ikke nødvendigvis kan regne med at landene fortsætter i reformsporet når de er kommet ind i eu
hårdere procedure end blandt andet rumænien og bulgarien og
også dermed har lavet flere reformer og er meget mere klar til at være en del af det fællesskab som eu jo også
i hvert fald noget vi vil stille forslag om og så må vi jo så se hvordan det går men det skal ikke hindre kroatien i at blive medlem af eu det må være op til hvert enkelt land om man ønsker at være en del af eus fællesskab
afgøre med sig selv om det er godt eller skidt jeg vil så også godt sige at
arbejdskraftens fri bevægelighed er det der bekymrer os
meget lille løn det er noget vi forsøger at bekæmpe vi
hele tiden derfor kan det måske også
noget man skal være opmærksom på netop når nye lande kommer ind i eu men vi
ordføreren mente at man havde malet det her op til
uenig i jeg mener faktisk det er rigtigt at det er et problem men når nu ordføreren siger at hvis det er et problem
at der kommer en evaluering om et års tid eller eller hvordan skal vi forstå
det kræver jo så også at der er en opposition der er villig til at gøre det
set nej til det her lovforslag for to år siden
umuligt for den daværende regering at lave et bredt forlig kan man vist roligt sige men tingene ændrer sig jo
om vi har brug for den her nye offentlighedslov hvad er det er problemet er det problemet at vi har fået
jeg har meget meget svært ved at se hvad der er problemet ved den eksisterende offentlighedslov i forhold til det praktiske
har generet hende ved den eksisterende offentlighedslov efter at fru julie skovsby er kommet i folketinget
meget svært ved at se det jeg har godt nok ikke været minister vil jeg skynde mig at sige
det får man jo lov til med § fireogtyvende så
siden tiderne har ændret sig gevaldigt
fem og firs og vi har fået nye kommunikationsmidler som er et
at journalister og borgere skal kunne søge aktindsigt så der blandt andet kan ske en kontrol af hvad der foregår bag de tykke mure i
formålet med loven er også klart fremhævet i fem punkter nemlig 1 informations og ytringsfrihed
og 5 tilliden til den offentlige forvaltning jeg vil koncentrere mig om offentlighedens kontrol
her må det nemlig efter dansk folkepartis opfattelse være sådan at der naturligvis skal være den største mulighed for aktindsigt da tilliden til den offentlige forvaltning ellers forsvinder helt af sig selv
det stik modsatte regeringen med støtte fra venstre og konservative de såkaldte typiske
enige om at vi skal have en ministerbetjeningsparagraf
med § fire og tyve i forslaget fra to tusind og ti
fra aktindsigt og man kan så spørge hvad begrundelsen for denne vidtgående undtagelse egentlig er det svar vi får er at verden har forandret sig at kommunikation foregår elektronisk
det været meget svært for politikere og administrative medarbejdere overhovedet at udføre det arbejde de er sat til at udføre
så derfor henholder jeg mig til høringssvarene fra to tusind og ti
hvis en minister beder om at et høringssvar bliver trukket tilbage
gør det hos dansk folkeparti at justitsministeren totalt har ændret holdning
til § fire og tyve altså ministerbetjeningsparagraffen efter at justitsministeren selv er blevet minister det var forfærdelig mange gange at sige minister skulle
i to tusind og ti sagde justitsministeren og jeg citerer indholdet i den foreslåede § fire og tyve savner for mig at se enhver begrundelse
men indholdet er det samme
vil under ingen omstændigheder støtte et forslag som har til hensigt at dække over ministres fejltrin derfor siger vi nej til forslaget om en ny offentlighedslov
vil jeg stille forslag i retsudvalget om at forslaget kommer i høring og så håber jeg at venstre og konservative ikke vil modsætte sig
vi har ytringsfrihed selvfølgelig skal man kunne det
diskutere detaljer at der er seks og tyve forbedringer
fem forringelser
sige ja til de seks og tyve forbedringer og nej til de fem forringelser
fire og tyve med begrundelse i at samfundet ændrer sig har man nogle konkrete eksempler på at den eksisterende offentlighedslov simpelt hen er forfærdelig at arbejde med
nogle af punkterne det er bare fordi det er så nemt at sige at det bygger på kommissionens anbefalinger og så lyder det som om de i kommissionen var hundrede procent enige hvilket de jo ikke var
er socialistisk folkepartis holdning i den her sag for
var helt klart mit indtryk da vi havde sagen fremme i to tusind og ti
at at man var noget mere skeptisk i forhold til § fire og tyve
hvad der foregår i departementer og i ministerier også selv om det
her for borgerne hvis borgerne ikke var der var vi her nok heller ikke altså det er jo meget enkelt i
i mine øjne bliver det mere lukket
kunne vi sandsynligvis også godt gå med til den nye offentlighedslov man kan jo undre sig over at vi ikke er blevet
og derfor synes jeg også at kalendere selvfølgelig skal være offentligt tilgængelige uanset om man har private gøremål stående i dem det var den ene ting
da jeg markerede tænkte jeg egentlig jeg tror
det stemt igennem men det kan man nu
det er en minimal ændring der er foretaget som reelt ikke betyder noget som helst synes jeg bare jeg
der skulle ske en udbetaling af et acontobeløb
sit erstatningskrav
justitsministeren var rimelig meget inde på det at
vil fremsætte et forslag der har paralleller
det er selvfølgelig ganske positivt at at regeringen vil gøre noget
også meget tydeligt at regeringen har fundet noget inspiration om ikke andet i det her forslag
regeringens forslag i vores øjne
ikke for alvor batter noget
dansk folkeparti vi vil nemlig meget gerne have at ofrene får hjælp ved at sikre en udbetaling en acontoerstatning senest tre måneder efter
trækker gevaldig lang tid ud vi kan her nævne en sag som
hun sidder nu på fjerde år og venter på en erstatning hvorimod den mand
hende fik seks års fængsel men kom ud efter tre år og så
rimeligheden i det og hvorfor er der ikke udbetalt noget hvis muligheden eksisterer i dag hvorfor er det så ikke sket der er andre eksempler på det og det er derfor
at man retter ind efter en åbningsskrivelse
et tobaksdirektiv og alle var enige om at det skulle være tilladt at sælge løs snus der er så gået tyve år hvori kommissionen i
ikke har udført det arbejde de er sat til nemlig at finde ud af om alle landene har implementeret direktiverne ordentligt det har de så lige pludselig fundet ud af at
ned og sige at kommissionen har ret og når jeg spørger sådan
være forskellige vurderinger og det gør altså nogle gange er nødt til at køre en sag hvor en domstol så
jeg ved ikke om man har fået ansat nye jurister i sundhedsministeriet eller
på et samråd i dag forsøgt at få afklaret hvad
for begrundelser der gør at man lige pludselig har ændret holdning i danmark det synes jeg at vi har haft svært ved at få svar på
ordføreren synes at hver gang man får en åbningsskrivelse i danmark
automatisk bare rette ind fordi kommissionen mener at man ikke har implementeret direktiverne ordentligt
mandatafgivelse i europaudvalget hvor
alle var sikre på at selvfølgelig kunne snus sælges i danmark og det var faktisk derfor man gav mandatet
i tyve år og pludselig finder man ud af at
om ordføreren principielt mener
en åbningsskrivelse eller om man
så ikke spor overrasket over at jeg ikke kan få noget
meget overrasket over at man bare mener
ja eller nej svar det er den ene ting så vil jeg godt spørge
sandsynligvis vil tabe en sag altså hvad er det for argumenter som kommissionen har og som
som man nu lige pludselig mener er så gode
heller ikke at man skal køre sagen det er den ene ting og så den anden ting når man nu i socialistisk folkeparti ikke har taget stilling til om man synes snus skal forbydes eller ej synes
at sagen her kører i et forkert udvalg
landets ypperste jurister tidligere har gjort
det er men kunne man ikke godt
en holdning i forhold til snus
blevet afgivet mandat i forhold til tobaksdirektivet troede alle at så var det stadig væk tilladt
tyve år har det fungeret sådan og
lovforslaget blive nedstemt og det betyder at så kommer der en sag
når man nu vurderer at man sandsynligvis vil tabe den
mig at ministeren forholder sig til
mig at ministeren forholder sig til om det ikke er problematisk sådan rent principielt at vi i europaudvalget tror vi siger ja til noget
ja til omkring fem og halvfjerds procent af de mandater der bliver givet fra europaudvalget men vi siger også nej til fem og tyve procent af dem det gør jo vi ud fra de vurderinger som ligger i samlenotater blandt andet også fra jurister i forhold til hvad der gælder og hvad der ikke gælder
mandatafgivningen i europaudvalget fremover når man nu ikke kan være sikker på
ærgre os over at der blev givet en forkert vurdering for tyve år siden men det er jo ikke fordi jeg tror at juristerne dengang sad og sjuskede
i forhold til det her med at have lige muligheder jeg kunne godt tænke mig at spørge den socialdemokratiske ordfører hvor det er i danmark man ikke
der nogle konkrete eksempler for jeg har meget meget svært ved at
vil spørge ordføreren om er om
af spørgsmålet om
i dansk folkeparti i hvert fald finder positive vi kan jo starte positivt så håber jeg også at
det som jeg ikke er helt så tilfreds med
uddannelsessystemet og på alle de drenge
ikke de vises sten det tror jeg ikke nogen har men det er vigtigt at vi får fokuseret på problemet
set på hvordan vi kan hjælpe alle de drenge der ryger ud af uddannelsessystemet og som ligesom går i stå som bliver skoletrætte og så videre
også er lidt en tilkendegivelse over for herre rasmus horn
positivt at vi får set på det at vi får set på at det ikke kun er kvinden der får børnepengene
og alle de her brochurer og så videre
noget for både en mand og en kvinde det synes jeg er positivt
synes det er positivt at man ser på mænds sundhed vi ved
vi ved at der skal gøres noget vi ved at det er mændene der dør tidligere end os kvinder af uransagelige årsager
bør gøre noget
også godt sige at da jeg sad og læste det her med at mænd
problemer i familien har sværere
også tog mandekrisecentre op
de er heller ikke på finansloven vi har en servicelov som jo egentlig ikke
at komme på krisecenter der står intet om mænd egentlig burde vi også have et opgør her
hvorfor skal mænd ikke ret til at kunne komme på et krisecenter
det kønsopdelte arbejdsmarked
tidligere fra den her talerstol nævnt at da jeg gik i skole
unge piger blev håndværkere
jeg ville være murer for jeg var helt sikker på at når jeg rendte ude i regnvejr ødelagde det mit hår
er vi kvinder der er nogle ting vi går op i og så er
blev nævnt flere mandlige pædagoger i daginstitutionerne
at vi altid diskuterer kvinder
er ment så sort hvidt men nu skærer jeg det sådan lidt
er lidt sjovt at det er kvinder i toppen og så mændene
hele tiden hørt at ligestillingsministeren siger vi går ikke ind for kvoter og man mener sådan set heller ikke at forslaget fra eu er et kvoteforslag fordi det
sanktioner så kvoter er åbenbart
defineret ved at der skal være sanktioner det er ikke sådan vi i dansk folkeparti definerer kvoter men
ministeren kalder det noget andet men jeg har
med kvoteforslaget eller flere kvinder i ledelse forslaget fra eu som jo
igen spørge ministeren om synes man det er godt synes man det er skidt jeg kan forstå at man vil have en undtagelse så er
men samtidig bekymrede det mig lidt jeg læste redegørelsen at sidste år kan jeg huske
var det omkring otteogtyvetusind kvinder
tyder det altså på at det vi har gjort ikke virker godt nok vi skulle jo meget gerne have knækket den kurve
for ikke så lang tid siden i ligestillingsudvalget haft en høring
og det er vigtigt at vi gør det på tværs af alle partier ser på
godt nok er der noget vi
gøre bedre for de samme penge vi ved jo godt at pengene ikke hænger på træerne men vi skal måske gøre nogle ting anderledes for at få knækket den voldskurve der er
at se evalueringen og se på hvad vi så kan komme op med
at der skal laves en kampagne der skal begrænse efterspørgslen
jo prostituerede i danmark vi har også nogle der er handlet til prostitution og i min optik
forstået på den måde at vi selvfølgelig skal gøre alt for at bekæmpe menneskehandel uanset
har valgt det frivilligt og som ikke mener de tager skade af det altså som kalder sig selv sexarbejdere og så videre jeg ønsker ikke en stor diskussion om
købesex
der er også nogle der sælger det helt frivilligt og uden at være handlet og så videre
prostitution vi har i ligestillingsudvalget for
ikke så forfærdelig lang tid siden været en tur i rumænien og i italien hvor vi fik at vide at vi skulle prøve
at fjerne efterspørgslen og så tænker jeg
der er rigtig mange østeuropæiske børn og handicappede
til tiggeri jeg kender ikke nogen der efterspørger tiggeri
jeg har bare meget svært ved at se hvad det helt præcis er man vil gøre i forhold til at fjerne efterspørgslen på købesex men jeg håber at ministeren kan
minoritetskvinder var jeg ved at sige
øktem fra venstre kom rigtig godt ind på det der altså et problem i forhold til social kontrol og jeg synes måske at emnet
at man vil lave lidt tiltag jeg synes faktisk at det er et rigtig vigtigt emne
bliver udsat for en kontrol som i danskeres øjne nok er meget
og jeg synes ærlig talt heller ikke at andre skal
ikke når de bor i danmark i hvert fald for vi har en anden måde at gøre tingene på her
udbygning af den kønsopdelte lønstatistik vil
det er jeg stik imod jeg ved simpelt hen ikke hvad man skal bruge det til eller hvorfor vi har en lov der siger
altid være nogle nuanceforskelle der vil også altid være noget med at nogle laver mere end andre og så videre og så videre jeg har svært ved at se hvorfor vi skal udbygge lønstatistikken og jeg har svært ved at se hvad det skal bruges til
så til den sidste ting jeg vil nævne det er øremærket barsel
bedste beslutningsgrundlag sådan tror jeg det er formuleret
vi synes faktisk at den ordning vi har i dag
hele familien samlet derhjemme med den nyfødte
op til familien selv at vurdere hvordan
skal tages umiddelbart efter fødslen og det er på det tidspunkt kvinden har størst brug for hjælp i hjemmet det er der den største helingsproces efter en fødsel foregår
virksomheder med over et vist antal ansatte jeg kan ikke huske antallet fem og tredive ansatte det er fint at man kan få
lang tid at sidde og lave de lønstatistikker det er små virksomheder med under fem og tredive ansatte det er derfor jeg siger
den kønsopdelte lønstatistik
giver det bare en masse administrativt bøvl som reelt ikke flytter noget vi har en ligelønslov
den undersøgelse djøf havde lavet det mener jeg ordføreren sagde at mændene gerne ville have mere barsel hvis det kunne lade sig gøre
og jeg vil bare høre om ordføreren
det jo fordi vi ved at der er masser af mennesker som ikke har fuld løn under barsel
i dansk folkepartis øjne er vigtigt at det er familien der beslutter hvem der skal holde barslen
tjener mest eller hvem på fuld løn under
det er ikke alle der får fuld løn under barsel
socialistisk folkeparti vil håndtere det at man øremærker barsel til mænd men at ikke alle mænd nødvendigvis får fuld løn under barsel og at det derfor kan være en økonomisk katastrofe for familien
det netop kan være et problem det der bekymrer mig er at hvis man øremærker tre måneders barsel til mænd og ikke alle har fuld løn under barsel
ikke har så kan det være sådan at man simpelt hen fravælger barslen og så kan man ønske nok så meget at barnet skal være sammen med både far og mor men det kommer ikke til at ske barslen bliver bare
altså hvorfor tror man det jeg stillede tilbage i to tusind og tolv et spørgsmål om
ligelønnen og deres øremærkede barsel som de jo har haft
en ret lang periode
løn fem og firs procent og det har været ganske stabilt i hele den periode hvor der har været øremærket barsel til mænd
i perioden nitten fem og halvfems til to tusind og to
to tusind og otte seksten procent så hvorfor tror ordføreren at det vil forbedre
forventet da jeg stillede spørgsmålet til beskæftigelsesministeren at netop fordi de har haft øremærket barsel til mænd i så lang en periode
som vi i danmark påpeger er omkring atten
i netop de to lande og det er den altså ikke
i et livslangt perspektiv og jeg ved ikke hvad
gør det måske en forskel men det kan jo altså ikke være den store forskel hvis lønforskellen
jeg blev måske lidt forvirret godt tænke mig en oversigt
også tak for oplysningen om den her såkaldte forsorgshjælp
det kunne godt være at man måske skulle lave en oplysningskampagne der er ikke nogen der er i tvivl om at kvindekrisecentre findes
jeg tror at de af os der reagerede på den
fordi man så ensidigt gik efter vatikanstaten og måske netop ikke nævnte nogen af de mellemøstlige
jeg synes at det var en lidt underlig udtalelse
de muslimske homoseksuelle der skelner ministeren ikke mellem muslimske homoseksuelle
mandlige homoseksuelle fordi
til indvandrerkvinder
foregår så jeg undrer mig lidt over at man ikke skelner når det drejer sig om homoseksuelle men gør det med
lige så vel som social kontrol
i ligestillingsudvalget hos ligestillingsministeren
i forhold til ligestillingen så det undrer mig lidt at man ikke også har
af de to ministerier det synes jeg er lidt underligt
en mandekommission som blev nedlagt og i den her redegørelse er der faktisk rimelig meget fokus på
jo ligesom bruxelles i forordningen vi har en parallelaftale og det kører hvis jeg
vi diskuterer sagerne men jeg synes der ligger noget principielt forkert i at man i et demokrati kan vedtage ændringer administrativt hvilket man har vurderet i justitsministeriet rent faktisk kunne have ladet sig gøre med den her sag
så ser på hvad det er for nogle ændringer man gerne vil have indført så er
institut for menneskerettigheder som mener at det er et vidtgående skridt at den her procedure bliver fjernet
vi kalder injurieturisme
har kørt nogle injurieturismesager i andre lande fordi det er nemmere at få en dom
skulle så umiddelbart være gældende i danmark jeg synes det er problematisk at man går ind og ændrer den procedure jeg vil også godt sige at vi sad til et europaudvalgsmøde for noget tid siden netop med bruxelles i forordningen
for danmark at give afslag på indrejse selv om det stred mod dansk ret hvis der var faldet en dom i et andet land
justitsministerens svar var at mulighederne
men at de var indskrænkede det synes jeg også
danmark der ligesom siger ja eller nej
en masse spørgsmål for jeg synes faktisk at det her lovteknisk
netop det her med høringssvarene som trods alt er kommet for noget tid siden kontra at lovforslaget er fremsat
man kan jo godt have ændret noget i forhold til de givne høringssvar så de vil blive stillet jeg vil også godt sige at
støtte forslaget dels ud fra de indholdsmæssige ting
også fordi vi fra starten har været uenige i at
rigtig godt jeg synes at der er noget man
i de pointer der har været tidligere nemlig at det her forslag jo
mod kriminalforsorgens øvrige institutioner og ikke
det står jo også klokkeklart i forslaget
hvor man godt må bruge computere ellers var det ligesom lidt overflødigt at
jeg ved ikke om det er fordi man har skyndt sig eller hvad man har
i hvert fald meget tæt op ad hinanden jeg synes under alle omstændigheder at det må være sådan
noget her sker så skal man gøre
altså sådan at når man kommer i fængsel fordi man har begået noget ulovligt
må det godt opfattes som en straf
må det da give mening at sige at
ikke lov til at bruge internettet mens man
afsoner sin straf
godt at vi har en minister der lige kan mime så jeg kan huske ordene
han overhovedet har bragt det her lovforslag
da loven om bruxelles i forordningen blev vedtaget blev det også vedtaget at justitsministeren administrativt kan lave lave ændringer i loven de ændringer der er i det her
som trods alt fylder en hundrede og fire og halvfems sider kunne ministeren altså have
dansk folkeparti stillet ændringsforslag for vi mener principielt at det bør være sådan at det altså
det er det ændringsforslagene går
at han mener at stemmeretten bør fratages ungarn i
at regeringen skal rejse spørgsmålet om den ungarske regerings brud på fundamentale demokratiske spilleregler i alle relevante relevante
ligger der en hel stak beslutningsforslag
jeg forstår faktisk ikke rigtig beslutningsforslaget er det her sådan et
så mener jeg faktisk at den løsning
er sat til at vogte de spilleregler der er inden for eu og det er så den proces der bliver sat i gang hvis
hvor kommer nato ind i billedet jeg kan simpelt hen ikke finde hoved og hale i det
det håber jeg så selvfølgelig at enhedslistens ordfører kan forklare for mig vi støtter
vi ved der er nogle problemer i ungarn det kan vi alle sammen blive enige om vi ved også at der er nogle der er ved at undersøge om de her forfatningsændringer
traktatstridige i forhold til eu men spørgsmålet er om det er det vi skal se på
og alt andet lige er det min opfattelse at der var et frit og demokratisk valg i to tusind og ti i ungarn det
et parti som har fået næsten tre og halvtreds procent af stemmerne og som dermed har mulighed for at lave de her forfatningsændringer
strider mod nogle af de principielle
værdier nu hader jeg det ord og det ved enhedslistens ordfører også fra vores europaudvalgsmøder jeg bryder mig ikke om
det er kommissionens opgave
kan være rigtig mange ting jeg ved hvad jeg
herre nikolaj villumsen har en anden anden
der foregår i andre lande at det nogle gange kan være rigtig svært at definere hvad der er indre anliggender og hvad man som andet land det ydre samfund skal blande sig i alt andet lige
vil jeg sige at jeg ville blive rigtig rigtig vred hvis ungarn brokkede sig over vi for eksempel ændrede grundloven så
det strider imod det de mener er de rettigheder der skal bruges så
bare er sort hvidt og netop derfor sagde jeg også i min ordførertale at
nu er det ungarn der er taget op og det er derfor jeg ikke helt forstår beslutningsforslaget kommer der andre lande næste gang der
demokratiske spilleregler ikke bliver fulgt eller hvor man måske ikke har ytringsfrihed
masser af ting som er
skal overholde de spilleregler det er ikke alting vi
enige med eu i vil jeg sige
ikke helt forstår beslutningsforslaget
enkelte nationalstater sende en kritik mod et eller andet land men det her
vi kritiserer det jeg har stor respekt for at vi er ude som valgobservatører at vi også er der i bulgarien og at der hvis der ikke er frie demokratiske valg bliver gjort noget
forsøgt at lave de her exitstrategier men kan ministeren oplyse hvor mange der egentlig er kommet ud af prostitution via de her projekter
har man pt fra regeringens side valgt ikke at følge
det mener jeg faktisk ikke at det er tingene er ikke bare sort hvide
ønsker at blive ved med at være prostitueret eller sexarbejder som de ønsker at kalde sig selv
får så gode forhold som det er muligt
forslagsstillerne har de bedste intentioner med forslaget
så måske lidt uenig i alle de her
lister der er sat op om
ligesom venstres ordfører at vi allerede har en række anbefalinger af
frivillige sexarbejdere der er for det er jo dem vi taler om her jeg mener faktisk det er sådan
sexarbejderne i to kategorier nemlig dem der helt frivilligt har valgt at være sexarbejdere
på grund af nogle sociale problemer eller et misbrug og så videre og det er også to forskellige indsatser
skal gøre vi kan tale exitstrategier herfra og til nytårsaften men hvis man frivilligt har valgt at være sexarbejder
man overhovedet ikke interesseret i at gå ind i en exitstrategi medmindre det pludselig kommer og så skal muligheden selvfølgelig være der
så skal vi også forsøge at give sexarbejderne ordentlige forhold det er også derfor
en modernisering af rufferiparagraffen kan være ganske glimrende at se på men vi
på og det er jo nok det der præger diskussionerne hver gang vi taler om
prostitution og sexarbejdere at
er det ganske vanskeligt på det her område mener jeg fordi
gælder alle altså i
synes jeg en hel del om
for det har vi diskuteret mange gange at
noget at gøre med at min datter skal i praktik som prostitueret
ting vi skal have ind over og der synes jeg et eller andet sted at ministeren går galt i byen
kunne min bekymring gå på de menneskehandlede piger for eksempel fra østeuropa som så kunne komme hertil og sige jamen vi er selvstændige erhvervsdrivende og vi gør det her helt frivilligt og og hvad er det så
det er jo derfor det gør lovgivning så vanskelig lige præcis på det her område for jeg tror at ingen af os ønsker at vores børn bliver prostituerede samtidig
jeg respekt for at man også har et frit valg jeg voksede op i
siger jamen det her er noget jeg har valgt
at lige præcis sådan en debat som vi har i dag
den tydeliggør hvor vanskeligt det er at lovgive på området
det måske nok er derfor vi har de her debatter
uenigheder men moralske opstød over at nogle er sexarbejdere vil vi altså ikke have fra dansk folkepartis
det må man selv bestemme
jeg tror ikke at nogen af os der sidder herinde er i tvivl om hvor problemerne ligger vi ved der ligger problemer omkring rufferiparagraffen vi ved der ligger
hvor problemerne er spørgsmålet er hvordan man lovgivningsmæssigt kan finde en løsning som gør at det er holdbart uden at vi ligesom sidestiller det at være sexarbejder med alt andet
kan vi da nedsætte nok så mange udvalg som kommer med nogle anbefalinger men det er i sidste ende stadig væk os herinde der kommer til at sidde og se på kommer det her så helt præcis til at hænge sammen
ekstremt omfattende og berører
og jeg havde det indtryk at der
ved næsten ikke hvor jeg skal ende
de fleste af os herinde
synes jeg i sig selv er
hvem har egentlig været med fra dansk side til at forhandle det her
være nok så interessant at vide hvem har egentlig været med fra dansk side til at forhandle hvad der skal stå i den her konvention når det så er sagt vil også godt sige at fra dansk folkepartis side
er det jo altså ikke konventioner der i vores øjne
en underskrift på et stykke papir ændrer ingenting det gør det arbejde
mennesker der er ude at hjælpe og så videre
en konvention viser noget i forhold til omverdenen viser noget om hvilke værdier vi står for men hvis konventionen så samtidig pålægger os
ændre nogle andre ting
hvis det at underskrive og ratificere sådan en konvention også gør at vi får en meget stor udgift som
vold mod kvinder eller børn eller mænd eller hvor vi nu er på vej hen men til alt muligt andet
underskrifter på konventioner og hensigtserklæringer hjælper ikke den enkelte person der er udsat
støtte forslaget må jeg så ikke også bare komme med en kommentar i forhold til enhedslisten
er regeringens parlamentariske grundlag og jeg kan simpelt hen ikke forstå at vi ser det ene beslutningsforslag efter det andet fra enhedslisten når man reelt som parlamentarisk grundlag kunne have taget en snak med den regering man støtter
det forstår jeg faktisk ikke at man ikke gør hele pointen med at være parlamentarisk grundlag er
de sidste uger før
mødefri periode har jeg i hvert fald set rigtig mange beslutningsforslag fra enhedslisten
ligesom ikke har sat sig ned med den regering
trods alt er parlamentarisk grundlag for
det her ønsker vi rent faktisk at forhandle
vi hørte fra justitsministeren hvilke fire lande der har ratificeret
fire lande der har ratificeret jeg ved ikke om
ordføreren for enhedslisten har været en tur i albanien og sikret sig at de har de krisecentre der nu skal til
at ratificere og underskrive
ikke gør noget reelt ved problemet er det
jeg kunne i hvert fald godt forestille mig at det ikke var tilfældet
i forhold til det her med at enhedslisten
men stadig væk vil jeg gerne påpege at enhedslisten er regeringens parlamentariske grundlag nu har dansk folkeparti
være en regerings parlamentariske grundlag og hvis vi havde noget på hjerte som vi virkelig brændte for
beslutningsforslag men så var man også meget sikker på at de blev stemt ned og så er det jo mere eller mindre paradeforslag jeg kan da måske godt undre mig lidt over at
en underskrift på den her konvention vil have det er den ene ting den anden ting er at det er rigtigt at
er det altså os herinde i folketinget der har ansvaret for at vi kan overskue hvad det rent faktisk er vi sætter i gang og
ikke bare tror at det er noget og så er det
synes jeg det er rigtig vigtigt at man har nogle værktøjer men jeg mener faktisk også at man har nogle værktøjer i danmark det er muligt at man vil få flere værktøjer ved at underskrive konventionen fordi man så også er forpligtet men
det jeg siger er at vi mangler et overblik over
og det har vi altså brug for før vi overhovedet tager stilling til om
jeg forstår godt intentionerne bag forslaget
er at de prostituerede meget gerne uden uden at det er ulovligt
om ministeren tror det på nogen måde er muligt at lave rufferiparagraffen så den tilgodeser dem der egentlig ikke udnytter prostituerede men blot
på på helt ok vilkår altså
lidt sort hvid enten eller
på de intentioner der ligger for det er jo gode intentioner det er fint at man ligesom går ind og
at der er prostituerede som ønsker at kunne ansætte en telefondame vi ved at der er prostituerede som meget gerne vil have en til at køre for sig og som meget gerne vil have en vagt vi ved
til rufferiparagraffen for netop at sidde og tage telefoner og vi ved
en ægtefælle er blevet dømt netop for at skrue en seng sammen altså det er måske ikke lige der indsatsen skulle være når vi lige har hørt
her rockere og alle dem der udnytter de prostituerede jeg skal ærligt indrømme at jeg synes det her er en balancegang og det var måske også en af årsagerne til
noget at gøre vi har en
herinde samtidig har vi den
gøre for at hjælpe i forhold til at de prostituerede nu engang gør det de gør og har nogle ønsker
for en gangs skyld udtrykke min respekt for justitsministeren
sige at de kan være gode eller dårlige men alt andet lige sådan som som jeg hørte justitsministeren
har man taget sin politik sine holdninger med ind i det her spørgsmål og har sagt
anbefalinger men vi har altså en holdning til det her og det synes jeg man skal have respekt for det er faktisk noget af det vi diskuterer meget i forhold til mange andre ting hvor vi jo netop skal stå på mål for de politiske beslutninger vi tager
synes jeg der er nogle problematikker
i forhold til forslaget jeg forstår udmærket godt intentionerne men
det kan være svært at se hvordan man skal kunne gøre det her og jeg synes altid det er det der er problemet her
en rufferiparagraf således at vi stadig væk kan komme det uvæsen til livs
er nogen der udnytter de prostituerede
reelt kan hyre eksempelvis en telefondame det synes jeg er svært
er det sådan at når vi laver love så laver vi altså love der gælder for alle det vil sige at vi
af sin bagmand hvis man ikke er frivillig få at vide
for ellers får du tæsk det kan man vel godt og det er jo lige præcis problemet
det samme vi forstår problemerne herinde
hvad der er problemet problemet er så for os herinde hvordan får vi det løst rent lovteknisk hvordan får vi det gjort sådan at lige præcis den beskyttelse man skal have også i lovgivningen
og det synes jeg kan være svært
ville være kedeligt hvis ikke nogen udtalte sig her under andenbehandlingen
den famøse anden behandling af offentlighedsloven og folketingets medlemmer skal i dag tage stilling til en række
ændringsforslag stillet af dansk folkeparti enhedslisten og liberal alliance
stillet med det klare sigte at der skal være den størst mulige åbenhed i den offentlige forvaltning for at sikre offentlighedslovens formål
kontrollere den offentlige forvaltning dels at have tillid til den
fremover vil fjerne muligheden for at få aktindsigt i kalendere
til ministeren og ved samråd
peter brixtoftes kalender hvor netop kalenderoptegnelser spillede en central rolle i afsløringen af hvordan peter brixtofte forsøgte at påvirke et tilsynsmedlem
hvor netop aktindsigt
er nedsat en skattekommission derfor
ønsker også at § fire og tyve
fremsat forsøgt at finde ud af hvorfor ministerbetjeningsparagraffen skal indføres men på intet tidspunkt har vi kunnet få en begrundelse for
for et frirum i den politiske proces
embedsmænd og ministre har behov for dette frirum til at tænke kreativt
vi har via spørgsmål og samråd forsøgt at få justitsministeren til at svare på
af kreativitet for ministre og embedsmænd men heller ikke det har vi kunnet få svar på
og svare på om hver enkelt minister dog ikke kunne nævne konkrete eksempler på
den gældende gældende offentlighedslov ikke i tilstrækkelig grad har givet ministeren et fortroligt rum at arbejde i som minister her blev vi spist af med at justitsministeren som ansvarlig
og heller ikke her kunne eller ville justitsministeren svare
hvad det såkaldte fortrolige rum skal bruges til vi vil nemlig eksempelvis ikke længere kunne få
korrespondancen mellem integrationsministeriet
se at konsekvensen af dagpengereformen viste sig at være langt værre end forventet
på trods af den højaktuelle debat brugte fire og tyve dage til at fortælle folketinget at antallet af personer der ville ryge ud af dagpengesystemet skulle opjusteres fra
tolvtusind personer til omkring det dobbelte
savner enhver begrundelse og har kun til hensigt at skjule embeds og magtmisbrug så
syv og tyve stykke to som handler om at fjerne aktindsigt i dokumenter der udarbejdes og udveksles mellem ministre og folketingsmedlemmer i forbindelse med sager om lovgivning eller anden tilsvarende politisk proces
opfattelse også fjernes
er at mørklægge den politiske beslutningsproces så borgere og så videre
at se på hvilket grundlag beslutningerne er truffet
men blot mørklægger
håber vi i dag ved andenbehandlingen hvor vi skal stemme om disse ændringsforslag at folketingets medlemmer vil støtte op om dem sådan at disse mørklægningsparagraffer
til indsigt i dokumenter hvor kl og danske regioner er omfattet
hos kommuner eller en bestemt region
kl og danske regioner ind
det sidste er at hvis man
bare sige det var de simpelt hen ikke der var en henvisning til svar på
og så i øvrigt en henvisning til lovforslagets bemærkninger og hvis man mener at det er svar på et spørgsmål jamen så
noget værd for mig jeg er ikke jurist hvis vi nu ikke forstår bemærkningerne
faktisk derfor at vi hiver ministeren i samråd
så skraldespanden
korrespondance ved at begære aktindsigt hos en kommune
ministeren stiller sig op på talerstolen og
at det har været en fordrejet debat fordi vi egentlig har fokuseret ekstremt meget det erkender jeg på de fem forringelser der sker jeg mener faktisk
går lidt den anden vej
en lov som er rigtig gammel det tror jeg vi erkender
så er jo meget meget vigtigt
er langtidsholdbar fremover for alt anden lige
den eksisterende offentlighedslov
sig langtidsholdbar ellers havde vi vel for pokker ændret noget for lang tid siden
der fem forringelser så de fem forringelser skal vi bare
rigtig rigtig mange spørgsmål hvilket også var årsagen til at jeg lige før hidsede mig lidt
de såkaldte svar man har fået på
jeg synes det er dejligt at bede om en kommentar for eksempel til et punkt fra et notat hvorefter der kommer et svar der se på svar på nummer syv og halvfjerds
en masse bemærkninger tre digre værker der alt andet lige er komplicerede og må jeg ikke bare her indskyde
jeg læste det tilbage i to tusind og ti og det er måske også derfor jeg synes man skal rose venstre og konservative for den enorme sejr
at få det her igennem men jeg mener
der er seks og tyve forbedringer er simpelt hen en fordrejning af
jeg synes det er fair nok at ministeren nævner at dansk folkeparti var med til at lave den her
og jeg ved at i den åbenhedsaftale står der at ministrenes kalendere
lukket men så skal ministrene offentliggøre
møder de har haft ude af huset sådan at man på en eller anden måde har en åbenhed om det
så også kommer til at gælde
og kan råbe lidt til højre og lidt til venstre og fremad og opad og nedad og jeg ved ikke hvad og være uenige eller enige
hvis det er et arbejdsredskab bruger man typisk en kalender fremadrettet jamen så kunne man da
der er sket og historie
spørgsmål jeg synes det er så sjovt når herre jan e jørgensen fra venstre spørger herre
masser af gange at min kalender er åben at den må alle se det er rimelig uinteressant i øvrigt hvad der står i den der står hvem jeg har holdt møder med men der står altså også private ting som er ganske uinteressante for
at tidsfristen for at få aktindsigt
og det er i hvert fald en fordrejning af sandheden særlig hvis man ikke har nogen intentioner om at det overhovedet bliver overholdt
en tidsfrist for at den netop skulle overholdes ellers er det formålsløst men her har man altså ikke tænkt sig at gøre noget
det ministeren gør
i offentlighedskommissionen ikke var enighed om alle ting vi ved også
var der nogle der simpelt hen meldte fra
der var altså ikke bare fuld enighed om
have solgt varen ganske glimrende siden
en aftale der skal præcisere tingene men men som i bund og grund ikke gør en dyt hvilket
mener jeg heroppe fra talerstolen men jeg håbede lidt at de ville gå op og sige
rigtig godt og fortælle hvad de rent faktisk mente
nogle af de folketingsmedlemmer som i hvert fald uden for den her sal går ud og siger at puha det er noget grimt noget
socialistisk folkeparti i landsmøde hvor der
offentlighedsloven tror herre simon emil
christiansborg hvor alle ungdomsorganisationerne faktisk var repræsenteret bortset fra socialdemokratiets
kunne man måske opfordre til at næste gang der er folketingsvalg vælger borgerne alle de unge
så kunne vi få ændret det her makværk
mennesker der har underskrevet i protest mod
men ikke desto mindre synes jeg faktisk at
ikke er imod eu vi er skeptiske over for nogle ting så
men i forhold til en social protokol siger ministeren
nemlig at få ændret på nogle af de
det rigtige balancepunkt som
skal finde i forhold til arbejdstagerrettigheder og
har man så en idé om hvornår man finder det balancepunkt eller rettere sagt hvornår man kan se nogle resultater
det her er jo ret væsentligt for danske arbejdere og også for danske virksomheder
det er jo også et nemt spørgsmål at stille det
netop har de direktiver som
er jo egentlig kommissionen der burde sørge for at det skete så hvor er det
lægge deres kræfter i at få
jeg bare var rart at høre fra en ordfører der ellers
på løn og arbejdsvilkår
sådan lidt og tænkte gad vide om venstre slet ikke har opdaget at der faktisk kommer folk til danmark der arbejder for en meget meget lille løn
ved eu domstolen og som giver den danske model et problem altså sådan må man jo tage vi kan så ikke løse det her for vi er jo nødt til at følge
her eu domme vi kan ikke løse det nationalt ergo er vi nødt til at løse
ordføreren som jo er super tilhænger af eu da også være indstillet
en positiv vinkel på det her
men vi ved alle sammen at der er pres på lønmodtagere i danmark vi ved at der er folk der kommer til danmark og arbejder for en hvis jeg må sige det latterlig løn
og selvfølgelig skal man gøre noget ved det jeg synes det er helt fint at vores beskæftigelsesminister forsøger
et spor kigge på de direktiver der giver problemerne se på hvad vi kan gøre for
tingene selvfølgelig bliver håndhævet på en ordentlig måde i samtlige eu lande men samtidig synes jeg ikke
at faglige rettigheder skal have forrang for fri bevægelighed
at man skal finde et balancepunkt og når jeg siger det
det fordi vi faktisk også har det balancepunkt i danmark vi har jo en balance imellem at arbejdsgivere og arbejdstagere hver især har nogle rettigheder og der har vi forsøgt at lave en eller anden balance sådan
godt tænke mig at det fungerede sådan andre steder også
og hvis indførelsen af en social protokol
er det vel ikke anderledes end når
siger ja til en akutpakke som måske kunne have hjulpet
kan ske er
så man sige jamen arbejd dog på
folketinget som ikke nødvendigvis bliver til noget men om ikke andet får man rejst debatten og nogle gange er det nok til at man kan få vendt nogle ting så man får løst nogle problemer
også set med dansk folkepartis øjne og det er altså et problem
jeg tror ikke det er specielt realistisk men jeg synes ikke det er et problem at arbejde for at det sker
jeg har forhandlinger og nu står der i forslaget at det skal ind i eus traktater det er ikke noget af det nemmeste det ved vi alle sammen
hvis der kom en forhandling om
bare på forhånd afvise at gøre noget ved det her problem for det er et problem i danmark og for danske lønmodtagere
måske lidt en henvendelse til venstres ordfører at
at vide at vi lever i en globaliseret verden og fordi vi gør det skal vi i store træk acceptere alt det synes jeg
ikke er i orden ja vi har vel altid levet i en globaliseret verden spørgsmålet er hvor hurtigt vi kommer frem og tilbage og hvordan vi kommunikerer det har så ændret sig lidt med udviklingen men vi har vel i bund og grund altid levet i en globaliseret verden en verden hvor vi kunne komme rundt
men det betyder da ikke at vi ikke skal kæmpe for de ting vi synes er rigtige uanset at vi lever i en globaliseret
hvor man så går i arbejdsretten og hvor
en strejke der er ulovlig eller en lockout der er ulovlig og så videre så vi har jo også en eller anden form for domstol i forhold til
de her problematikker der kan være på arbejdsmarkedet
øjne er problemet med eu domstolen er jo at den i bund og grund er hamrende politisk
man har inden for bestemte områder og når man ikke lige nødvendigvis altid er inden for det område så glemmer man
jeg tror egentlig ikke vi er så uenige
det er vel et formål enten at beskytte nogle hjælpe nogle eller regulere noget sådan er det typisk og der
alliance og dansk folkeparti alt andet lige startede fru merete riisager med at tale om
vi lever i en globaliseret verden
hvor der er konkurrence og så videre
mine bedsteforældre var arbejdere jord og betonarbejdere som det hed dengang det hedder vist noget andet i dag så vi ikke ved hvad folk laver
ud at lave noget og man knoklede og man
have et bedre liv end man selv havde og så videre og så videre
men man kæmpede også samtidig for at få nogle sociale rettigheder eller nogle arbejdstagerrettigheder nemlig at man kunne få ret til ferie og så videre
vi andre synes vi har nogle forkælede tilgange til det her men
her rettigheder er jo kommet igennem en lang periode og det er jo nogle rettigheder som som man et eller andet sted som arbejder i hvert fald meget gerne vil beholde synes
fik industrialiseringen
lave nogle ting på nogle vilkår som
var urimelige og hvor der så var nogle der tjente mange penge på det
vilkår der fandtes i tyverne
her bemyndigelser vi har set det på flere områder men
gerne vil høre venstres generelle holdning til
er det ministeren der ligesom afgør hvornår
hvilke faglige råd der er blevet givet i den endelige form her tænker jeg selvfølgelig på
offentlighedsloven men er der også en principiel holdning til det eller er det blot fordi det er i forsvaret det er et problem og ellers er det ikke noget problem
et forslag om at fjerne en ministerbemyndigelse i forhold til bruxelles en forordningen hvor venstre stemte imod
princip i dansk folkeparti synes vi faktisk at tingene skal vedtages i folketinget det er ret væsentligt også selv om det nogle gange er småændringer men så ved vi alle sammen hvad der foregår og så er det hvad kan man sige et flertal hernede der ligesom vedtager det det er derfor jeg studser lidt
mig lidt at man synes at det er så stort problem når det drejer sig om gode råd fra forsvarskommandoen til ministeren
eksempel på beskæftigelsesområdet synes at det er helt i orden at
arbejdsmarkedsstyrelsen og så videre sender beskæftigelsesministeren
sådan som jeg har forstået den aftale enhedslisten har lavet
lige det her punkt går det ud på at man
at se rådgivningen i dens endelige form
er vel egentlig også tilfældet på mange andre områder
hvori den undtagelse består altså man får jo ikke al rådgivningen hvilket af uransagelige årsager også bekymrer venstre og konservative og det forstår jeg så ikke når man stemmer for en offentlighedslov men enhedslisten stemmer trods alt imod så på hvilken måde har man sikret sig den her
sådan at retten til aktindsigt ikke kan
begivenheder vi foreslår
at undtagelsen af retten til aktindsigt kun sker i de tilfælde hvor man på det tidspunkt hvor dokumentet udarbejdes
i de tilfælde hvor det endnu ikke er klart at ministeren har behov for rådgivning