syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
idrætsforeninger og i forhold til at give homoseksuelle
mulighed for at donere blod noget vi i mange år har kæmpet for i
nemlig den projektstøtte som er givet frem til to tusind og en og tyve til at videreføre og styrke rådgivningen for lgbt personer
så vil jeg vende mig mod den globale ligestillingsindsats som
regeringen også kommer omkring i redegørelsen her hedder det
at den danske udviklingsbistand er et af de redskaber regeringen bruger til at at fremme
og kvinders rettigheder og at udviklingsbistanden er en løftestang for
men udviklingsbistanden var i to tusind og sytten på det laveste niveau i tredive år nemlig
bni i sf arbejder vi med en målsætning om at få udviklingsbistanden til at stige og på sigt gerne til en procent
og det er fordi vi ikke er tilfredse med status quo
når derhen regeringens redegørelse rummer en masse gode initiativer og indsatser som vi i sf stort set entydigt kan bakke op om indsatser
det er nok der den afgørende skillelinje er i dagens debat hvordan og hvor hurtigt vi sikrer ligestilling
nogle frivillige organisationer som
forpligte arbejdsgiveren til
hvad kan man sige procedurer og
som som forhindrer det her i at ske det mener vi at at arbejdsgiveren rent
når der er de her sager skal man også kunne vise
diskussionen omkring seksuel chikane og forpligtelsen til at have et arbejdsmiljø som forhindrer det her
hvis det bare var op til den enkelte
eller hvis man er støtteparti så håber jeg da også at man har
villig til også at forhandle så man ikke er nødt til at
som den arbejdsgruppe skal arbejde med måske
misforstået det men jeg
det er et ligestillingsproblem bliver adresseret i den arbejdsgruppes
er det her et alvorligt sundhedsproblem som vi bør være forpligtet til at gøre noget alvorligt ved lovforslaget bunder i gode intentioner om at forbedre luftkvaliteten i de fem største byer men ambitionsniveauet i lovforslaget er bare alt alt for lavt
kan de i højere grad fungere som et solidt incitament til at fremme brugen af vare og lastbiler som kører på el eller grøn gas også uden for byerne
for at udvide antallet af miljøzoner
kun vil være en midlertidig konkurrencemæssig skævvridning for en gangs skyld kunne man måske få skabt
til toppen frem for et kapløb mod bunden sidst men ikke mindst mener vi i sf at
nu er så gode alternativer til dieselbiler at vi skal bane vejen for
et forbud mod dieselbiler i de fem byer som lovforslaget omhandler der findes i dag allerede mange
varebiler lastbiler og personbiler så et sådant forbud er bestemt muligt hvis regeringen rent faktisk tager deres egen målsætning seriøst om at der efter
som dette et oplagt skridt at arbejde mere ambitiøst med at nå lovforslaget vil medføre et lille grønt fremskridt men som så ofte
men i sf er vi altså positive over for enhver forbedring
meget plettet landkort kan blive lidt uoverskueligt
om at rykke grænsen for hvornår miljøzonen starter
faktisk er der rigtig meget der bliver ledt ad de ringveje der er rundt om københavn og som jo netop går
vestegnskommunerne og i regeringens
der oven i købet lagt op til at der skal bygges en ringvej fem
fra sverige og hele vejen ned gennem sjælland
taget med i betragtning at der faktisk er rigtig meget trafik som
en lidt anden opfattelse af hvordan problemerne er
ret tydeligt at de både har problemer med forurening og også
størrelsen af miljøzonen
for at man kan forstå overholde og måske endda også have en holdning til de love som vi har i danmark det er dog også nemmere sagt end gjort det tror jeg
herinde hver gang vi forsøger at forenkle noget
vi er derfor i sf som udgangspunkt positive over for den intention der ligger i at lovforslaget skal forenkle lovgivningsstrukturen
på dyrevelfærdsområdet men jeg vil også sige at vi
at vende tomlen op eller ned til det her lovforslag i dag fordi der er nogle helt grundlæggende problemer i det altså
som udgangspunkt mener jeg at når man laver sådan et stort stykke
inddrage folketingets partier i at diskutere dyrevelfærd for det er ikke noget vi gør så tit
når der opstår konkrete problemstillinger når vi skal lave forlig på delområder men
en egentlig grundlæggende diskussion
i den her forbindelse der gemmer sig nemlig en vigtig diskussion
i lovforslaget formålsparagraffen er når man laver en hovedlov jo rammesættende for hele loven og vi mener ikke at det nuværende forslag
afspejler ambitioner som en hovedlov for
dyrevelfærd bør have det siger nemlig ikke rigtig noget om
en formålsparagraf skal egentlig ikke bare sige noget om hvad indholdet
det er man gerne vil fremme med den her lov er det der ligger i ordet formål
man vil have respekt for alle dyrs behov
at komme lidt tættere på hvordan vi kan lave en formålsparagraf der viser noget mere retning derudover indeholder lovforslaget
forslag om om en bredere anvendelse af bemyndigelsesbestemmelser og jeg synes egentlig er blevet sagt rigtig fint
men der er altså et problem i at man samtidig laver sådan en skævvridning i forhold til hvilke interesseorganisationer
sagligt belæg for at nogen interesseorganisationer skal have særstatus over for andre i i det arbejde og derfor skal interesseorganisationerne selvfølgelig inddrages i lovgivningsforløbet
altså i forhold til den demokratiske og politiske kontrol
og det diskuterer vi jo tit når vi snakker om på hvilket niveau
nogle bestemmelser skal ligge om det skal ligge på lovgivningsniveau eller på
bekendtgørelsesniveau men jeg mener bare at på det her område har har vi
nogle bestemmelser der bliver lavet
man let kan miste overblikket
samlet overblik over hvad det egentlig
som er blevet givet så jeg ved ikke om man kan arbejde med en model
en egentlig redegørelse på området med
jeg vil sige at sfs holdning til det her lovforslag som som helhed er at både formålet og intentionerne med at lave en samlelov
set er rigtig gode men vi er skeptiske
mulighed for at forbedre noget på nogen af de områder
få nogle politiske drøftelser om normer og kønsforestillinger og ligestilling
deler vi ønsket om at arbejde for øget ligestilling og mangfoldighed i alle dele af samfundet også på skoler gymnasier og i undervisningsverdenen helt generelt vi mener
men også hvis vi reelt skal sikre mere ligestilling og mangfoldighed i uddannelsesvalg og på arbejdsmarkedet
positive over for intentionerne i forslaget og at alternativet sætter fokus på emnet når vi alligevel ikke kan støtte beslutningsforslaget
det men mere om at indholdet i uddannelserne hører hører til i de respektive politiske forlig og aftaler der er på uddannelses og undervisningsområdet
uddannelserne er også skruet forskellige
selv for nogle år tilbage tilbage har foreslået at der skulle indføres
på lærer og pædagoguddannelserne så vi
på linje med med intentionerne i det
jo også vist sig at det nu er kommet ind i pædagoguddannelserne det mangler andre steder men jeg tror på at kampen i virkeligheden skal kæmpes nogle andre steder end ved at behandle et beslutningsforslag i folketingssalen
ville egentlig sige at vi som ligestillingsordførere
undervisnings og uddannelsesordfører hvis vi ikke er det
sat på dagsordenen hver gang vi alligevel skal forhandle nogle af de her uddannelsesbekendtgørelser
sparke det ind der hvor vi kan
til hvad uddannelserne uddannelserne skal kunne end der
meget enig i at det her er nogle vigtige holdninger og ubevidste mønstre som skal brydes den store kunst er jo hvordan gør man det så
kan vi lovgive os ud af det kan vi uddanne os ud af det
svært at finde de der løsninger men jeg tænker for at
overveje om man måske kunne samles om en beretning
sætter nogen konkret handling i gang for det
hvor jeg i hvert fald på uddannelsesområdet synes sådan
men den sender jo i hvert fald et signal om en en fælles holdning man kunne
og man kan sikkert også gøre det på en måde som ikke generer
fiskernes frihed men men resten af den ordførertale var dog en lang dundertale imod det her lovforslag
tilslutte sig aftalen der var som sagt et flertal uden om om regeringen så
direkte at tale dunder om det og sige at det smadrer dansk fiskeri har jeg altså svært ved at se er
de fleste dele er jo om opfyldelsen af aftaler som vi har været med til at indgå ja
kan se ud som om
etableringen af en mærkningsordning for skånsomt kystfiskeri og det er blandt andet en af de ting som vi
af hensyn til fiskeriet men sådan set også af hensyn til os som forbrugere så vi ved at de fisk vi køber
så foreslås det at der skal kunne stilles krav
om at erhvervsfiskerfartøjer og
tilknyttede erhverv skal være forsynet med elektroniske kontrolinstrumenter til dokumentation for og kontrol af overholdelse af fiskerilovgivningen
samråd om det og er
hvordan man egentlig kan kontrollere det fiskeri derfor er vi godt tilfreds med at med at
nu kan afprøve det her værktøj jeg er også helt overbevist om
indføres uden at det griber ind i den enkelte fiskers
frihed og og blufærdighed eller
det gør det særlig udfordrende at finde en
en af dem er at sikre at vi også i fremtiden har rige mængder af fisk at fiske
ønsker vi derfor blandt andet at styrke forholdene for skånsomt fiskeri frem for fiskeri med bundskrabende redskaber
lovforslag tager vi et skridt i den rigtige retning et skridt som vil medvirke til at
fiskeri kan forblive et erhverv for de mange og ikke kun for de få et skridt som vil medvirke til at vi på baggrund af den øgede kontrol bedre kan beskytte vores havmiljø og et mere bæredygtigt fiskeri så vi er
mere sammenhængende end nogen af de nationalparker vi har i hvert fald den vi har oppe i nordsjælland
det er sådan set et meget godt billede billede på det
der derudover også talrige andre grunde til at værne om den danske natur og biodiversitet som alternativet også selv fremhæver i beslutningsforslaget
store og sammenhængende naturområder den bedste måde at sikre
og derfor er det også et stort ønske fra sf sf at vi rent faktisk får skabt
men i forhold til det mener vi dog ikke at det her beslutningsforslag rammer plet i forhold til at skabe de her store og sammenhængende sammenhængende naturområder frem for snævert at fokusere på de eksisterende nationalparker
mener vi i sf at løsningen skal findes ved at fokusere både inden for og uden for de eksisterende nationalparker
der er er mængder og fællesmængder
udlagt flere områder til natur sådan totalt set mere af vores natur skal få lov til at stå urørt hen
vild natur med høj biodiversitet og så skal vi skabe nogle flere grønne korridorer imellem de eksisterende naturområder altså mere natur mere vild natur og mere sammenhængende natur vi mener
i de eksisterende nationalparker og i stedet udlægge urørt skov et andet sted mener vi selvfølgelig at det er
vi skal frem for at tvinge alle de eksisterende nationalparker til udelukkende at fokusere på vild natur og biodiversitet derudover
skal lade os begrænse af det traditionelle fokus på landjorden
vi kunne godt prøve at begynde at udvide vores tanker om
til det der foregår til havs det er der et stort behov for og løsningerne skal derfor
som er relateret til det her beslutningsforslag
andet beslutningsforslag fra alternativet som vi lige har diskuteret før derudover
vi enige med socialdemokratiet som vi har lavet et fælles udspil med om
altså fuldt ud enige i intentionerne og formålet med beslutningsforslaget men vi mener ikke at det er den bedste løsning som bliver foreslået det skyldes at vi ikke mener at det er hensigtsmæssigt at lade sig begrænse af hvad der er statsejet skov
med henblik på produktionsskov som man så efterfølgende vil kunne bytte med skov der er mere værdifuld
er mere mere værdifuld i forhold til biodiversitet eller i forhold til at beskytte drikkevandsressourcer og hvorfor skal staten ikke kunne lave dyrkningsforsøg med henblik på at optimere fremtidens træproduktion
rigtig mange klimafordelagtige muligheder for eksempel kan det erstatte materialer med høj drivhusgasudledning i byggeriet
på ingen måde fordi al statsskov skal producere træ men hvorfor skal urørt skov
til de statsejede skove vi mener i sf at man i stedet burde fokusere på at udlægge en vis mængde hektarer urørt skov det er også det vi har foreslået
gerne inden et bestemt målår
niveauet for det hvad er det for en realistisk plan
i mål med det på den måde
til urørt skov man kan bytte statslig produktionsskov med en mere velegnet privat skov man kan vælge at opkøbe privat skov eller man kan lave en ordning for engangstilskud eller erstatning til
det er altså på baggrund af den fleksibilitet fleksibilitet vi i udspillet om mere vild natur foreslår at vi skal omlægge cirka femoghalvtredstusind
sige cirka halvdelen af den statsejede skov
sigt også skal omlægge cirka tyvetusind
det virker som som om i hvert fald på debatten her at vi er rigtig mange partier i salen der ønsker det samme
handler om mere natur og vildere natur man kunne derfor hvis der er enighed om det i salen
ændre beslutningsforslaget så det er et pålæg om udlæg
et et vist mål eller år og det skulle selvfølgelig være mere ambitiøst end den plan som regeringen allerede har lagt det vil vi i sf i hvert fald gerne være med til
den del af det som er den statsejede skov er den hvor der kan være en ret kort
hvad kan man sige vejene til at få
så har det måske en længere tidshorisont så så det er jo det der med også at komme
er vi når i mål med det og der er der nogle af vejene der er lidt hurtigere end nogle
vi skal sørge for ordentlig velfærd for alle dyr igennem
hele deres liv det gælder både kæledyr produktionsdyr dyr i fangenskab og
det er så afgørende at der er nogle stærke organisationer som dyreværnet der medvirker til at sætte fokus på den her gruppe dyr
så sikres for dyr hvis ejere er varetægtsfængslet eller tvangsindlagt er dog et svært dilemma
der er mange hensyn der gælder
socialordfører først og fremmest er
hensynet til dyrene selv for det må ikke være sådan at dyr bare efterlades på dyreinternater i månedsvis
uden nogen plan for hvad der skal ske med dem
er faktisk ofte tale om borgere der er meget udsatte og hvor dyrene er en stor og vigtig del af deres liv ja for nogle
her borgere man kunne i virkeligheden ønske sig at nogle af de steder hvor
for en stund havde plads til at der var dyr
en anden måde at gribe den her problemstilling
men på baggrund af de her forskellige problemstillinger
det her dilemma vi mener at løsningen må være at styrke de nuværende aktører
at gå i dialog med den pågældende ejer om pasningen af kæledyret i en periode samt at sikre en høj grad af dyrevelfærd på de
pågældende dyreinternater i tilfælde af at der ikke kan indgås en aftale med ejeren
kan lægges en plan som både er til gavn for dyret og
være det bedste men det er svært at sætte det på formel med klare tidsgrænser for det vil jo være forskelligt fra sag til sag hvilken plan der vil være den bedste hvilke muligheder der kunne være for pasning i netværket og hvor realistisk det er
kan vi ikke støtte op omkring beslutningsforslaget i
nuværende udformning men vil gerne være med til at kigge på hvilke muligheder der kunne være for at sikre
dyreinternater på ubestemt tid men at man også finder nogle løsninger som er til gavn for både ejere og dyr og jeg skulle hilse fra de radikale og sige at de
jeg kan også starte med at sige at i
skal også hilse fra enhedslisten og sige at det at det
det kun er noget dårligt bureaukrati er der jo også af og til for at sikre grundighed
og derfor er det jo altid en afvejning når man skal lave afbureaukratisering
ikke se at det har nogen negative konsekvenser
sagsbehandlingen eller for retssikkerheden
fået lagt så mange proceskrav ind
haft en børnesamtale jeg synes man skal have en børnesamtale og
det skal jo være som et naturligt led i sagsbehandlingen og ikke bare fordi man skal opfylde nogle krav
afbureaukratisere på en måde så det ikke har negative konsekvenser
et vigtigt forslag og det kan man jo også høre på de
og det vil ændre på en yderst uretfærdig regel som heldigvis ikke bliver brugt ret meget det var vi jo nogle der havde på fornemmelsen at den ikke gjorde men ikke desto mindre
muligheden der efter de nuværende regler
er det ærgerligt at der fortsat ikke er fundet en tilsvarende løsning
de unge som i dag er i efterværn og under uddannelse som det også fremgår af høringssvarene
ikke nogen afklaring på den problematik og det er ærgerligt den unge i efterværn som modtager su
betale for opholdet hvis de har et arbejde og de kan opleve reglerne som en uretfærdighed der er demotiverende
for at gennemføre en uddannelse det er ikke rimeligt rimeligt og derfor vil vi i sf gerne understrege vigtigheden af at der også ses på den her problematik både med
i efterværn men også det her med at de ikke kan få
udvalgsbehandlingen og hvis vi ikke når
så i fremtiden
og det er jo ikke ukendt at videncentre er nogle som ikke i sig selv sådan bliver styrende for hvad der skal foregå derude men
kommuner også har ressourcerne til
få samlet op på erfaringerne og få sammenlignet dem med hinanden og så videre
sig i vejen for at ting også kan vokse nedefra og om ministeren ikke kan se at der faktisk også er et behov for at de gode initiativer bliver evalueret og udbredt noget mere
noget af pointen med det her center er jo faktisk at organisere
er jo masser af de beslutninger vi træffer inde i det her folketing som ikke starter fra bunden af
styrer de demokratiske processer derude
center der forpligter sig til at involvere og inddrage
ministeren ikke se en pointe i det
møder og på gader og på de sociale medier
hører jeg ofte udsagn som politikerne lytter alligevel ikke min stemmer betyder ikke noget i den store sammenhæng jeg kan ikke identificere mig med nogen af
dem som skulle repræsentere mig der er for langt til dem der bestemmer vi kan jo godt her synes det er urimeligt og og uretfærdigt at der der bliver sagt sådan men ikke ikke desto mindre
oplevelsen det har vi selv et ansvar for men måske kan vi også godt skabe nogle rammer som gør det
at leve i et land som er et af verdens stærkeste demokratier og jeg synes der allerede nu er blevet givet nogle rigtig gode eksempler på
instanser i vores samfund og så alligevel se en tendens som vi også ser i andre lande nemlig at afstanden mellem dem der træffer beslutninger
bliver mindre og mindre det er en udfordring som jeg tænker at alle
der sidder her faktisk er interesseret i at gøre noget ved
også allerede høre på debatten det svære spørgsmål er jo så hvordan hvordan hvordan skaber vi rammer for at flere engagerer sig og oplever sig hørt og involveret der er ikke nogen lette løsninger der er
forsøg på at gøre nogle rigtig gode ting og noget af det lykkes også rigtig godt rundtomkring
ikke nogen lette løsninger og derfor har vi været med til at
nok af demokratiet er i konstant forandring især som følge af de udfordringer og den udvikling der ellers foregår i samfundet både nationalt
internationalt det drejer sig for eksempel om teknologiudvikling globalisering befolkningsvækst og klimaforandringer der
at vi bliver bedre til at inddrage
for nogle grupper som vi ikke repræsenterer særlig godt herinde i folketinget men det er måske også de selv samme grupper som heller ikke er dem der så tydeligt kommer til orde når vi prøver at have en dialog derude
konkret ønsker vi at etablere et center der med forskellige værktøjer og på forskellige niveauer skal fastholde og styrke demokratiet og borgerinddragelsen i danmark med alt fra forskning i nye modeller for borgerinddragelse og demokratiudvikling
giver øget medejerskab der sikrer at beslutningerne nyder bred accept
og ikke mindst effektive og det er der i høj grad brug for centeret bør samtidig have fokus på samarbejde og være i tæt dialog med relevante
instanser det må være åbenlyst at et center for demokrati og borgerinddragelse ikke skal være en isoleret central institution
en institution der netop formår
selv at være inddragende og sprede sine budskaber så derfor støtter vi selvfølgelig op om det forslag vi selv har været med til at
er fru ellen trane nørby fra
går ministeren
den første ordfører på talerstolen er herre thomas jensen fra socialdemokratiet værsgo
ordet til den næste ordfører som er herre kristian pihl lorentzen
næste ordfører i rækken er herre henrik dahl
jeg foreslår at lovforslaget henvises til transportudvalget hvis ingen gør indsigelse betragter jeg dette som vedtaget
på talerstolen er fru lisbeth bech poulsen
ordfører er herre lars boje mathiesen fra nye borgerlige
herre ole birk olesen fra liberal alliance
og to og en hundrede og tre til sundheds og ældreministeren
spørgsmål til børne og undervisningsministeren udgår efter ønske fra spørgeren vi springer lige lidt tilbage
er stillet af herre jens henrik thulesen dahl
en hundrede og otte og tredive som er stillet til uddannelses og forskningsministeren af herre jens
og seks og tredive som er til udlændinge og integrationsministeren og det
spørgeren er fru heidi bank og
er til kulturministeren og spørgeren er herre kim valentin og medspørgeren
nu førstebehandlingen af lovforslag nummer
otte og tredive og den næste ordfører som skal på talerstolen er fru mette thiesen
skal man overholde overholde forretningsordenen og og have
ingen der har bedt om en kort bemærkning så
stofmisbrug har været ret forskellig
hvordan man kan styrke de her behandlingstilbud men det her er et godt skridt på vejen og derfor
dokumentere hvor det var at vi i hvert fald i sf har sagt at stofmisbrug skulle være en sygdom
tværtimod mener jeg at det er en lang tradition i venstrefløjen
vi skal understøtte men det er også rigtigt at vi mener at der er vilkår i vores samfund som fastholder mennesker i et liv som de ikke ønsker det er også rigtigt
jeg godt tænke mig at høre hvor herre ole birk
forholdet mellem individ og samfund er
en lang ideologisk diskussion men er det ikke også korrekt at der kan være vilkår i menneskers liv
samfundsmæssige vilkår som fastholder mennesker i en position hvor de ikke kan træffe valg
så mange proceskrav ind at man kan blive lidt i tvivl om om det reelt også sikrer
som også skal stille spørgsmål til udlændinge og integrationsministeren og det er spørgsmål nummer tohundrede og niogtredsende
social og indenrigsministeren og det er stillet af herre balder mørk andersen og det er spørgsmål nummer tohundrede og treogtredsende
to hundrede og fem og tres og det
socialistisk folkeparti så vi går videre i ordførerrækken til enhedslistens
i ordførerrækken til det konservative folkepartis ordfører herre per larsen
lovforslaget henvises til miljø og fødevareudvalget hvis ingen gør indsigelse betragter jeg dette som vedtaget
herre kasper sand kjær fra socialdemokratiet
hele debatten af så derfor blev det hurtigt
og det ser ud som om den næste ordfører
at forslaget henvises til uddannelses og forskningsudvalget hvis ingen gør indsigelse betragter jeg det som vedtaget
jeg gør opmærksom på at afstemningen om eventuelle forslag til vedtagelse udsættes til tirsdag den seksogtyvende
vi venter lige et par minutter til alle er på
det ser ud til at alle har fået en plads lidt tættere på talerstolen så vi kan gå i gang med forespørgselsdebatten
skal begrunde forespørgslen
kort bemærkning det er der i hvert fald en der har bedt om
korte bemærkninger den første er ordføreren for forespørgerne herre jens henrik thulesen dahl
ordfører på talerstolen er fra
ordfører fru karina adsbøl
radikale venstres ordfører herre kristian hegaard værsgo
folkepartis ordfører så vi går videre i rækken til
er derfor fortsat et arbejde at gøre for at praksis på området også kan håndtere de komplekse processer der er på spil og at retssikkerheden for såvel børn som voksne forbedres
for at styrke retssikkerheden på et område hvor der ses fejl blandt andet i forhold til handleplaner børnesamtaler tilsyn med mere
derfor er det vigtigt at de grundlæggende principper om barnets bedste forebyggelse inddragelse og information som fremgår af formålsparagraffen i serviceloven på det her område
fremhæves en anbringelse
styrket oplysningsgrundlag i anbringelsessager
og indholdet af foranstaltningerne er når det undtagelsesvis
ændrer det ikke ved de krav der er til indhold under sagen at det skal være tilstrækkelig oplyst klageadgang og så videre
en autoriseret psykolog alt det støtter vi
så er der hele det her spørgsmål om tvangsfuldbyrdelse som jeg lige vil nå at knytte
det er altså vigtigt her at vi sikrer at det kun sker hvis det ville være til skade for barnet
og hvis der samtidig ikke er nogen andre muligheder og det skal ske så skånsomt som muligt for barnet til sidst vil
den del af lovforslaget som handler om
et job og håber på at det
dem der er over atten år med de ord
både hos mig men også hos andre omkring det her så er det jo fordi
og det er vanskeligt at se at man at man helt er i mål med at
hvordan sikrer vi
gedigne forsøg på at samarbejde med forældrene at inddrage dem i sagsbehandlingen at
anbringelsen ikke alene ud fra barnets behov men også
i barnets relation til sine forældre det er
ministeren siger og det står også i
gjort sig et ordentligt forsøg på at samarbejde med forældrene og få forældrene medinddraget i beslutningen om at at anbringe barnet men lige i forhold til
med tvangsfuldbyrdelse ville det ville det
opfattelse være inden for formålet at en kommune for eksempel havde uoverensstemmelser med et anbringelsessted
om ikke ret lang tid om samme område så
blev glad for at høre også nogle ting som vi måske ikke er helt enige om men det kan vi tage i forespørgselsdebatten men der var én ting der sådan skabte et lille håb hos mig det var ministerens
overgang til voksenlivet betyder det ministeren siger at vi endelig kan nå i mål med sfs mangeårige ønske om at unge anbragte et efterværnsbevis en ret til efterværn
i forhold til retssikkerheden kvaliteten i sagsbehandlingen og myndighedsudøvelsen på anbringelsesområdet i sf er vi ligesom
karina adsbøl og andre taget fat på nogle af de initiativer som vi mener
blandt andet forældre og tidligere anbragte børn og unge det var blandt andet et ønske fra dansk folkeparti som vi
og som jeg vil følge tæt
derfor er jeg også glad for at fru karina adsbøl sideløbende med det her vil samarbejde om at planlægge en
om området vi må altså i gang med arbejdet
arbejdet opfylder formålet som er meget vigtigt
når vi har taget de vigtige skridt som som aftalen
om reserven på socialområdet indeholder men jeg synes også at vi skal passe på at vi ikke samtidig kommer til at lave en masse parallelprocesser
ikke kan støtte det nu er udelukkende at vi ikke ønsker at det her skal blive sådan en rodebutik af forskellige indsatser og undersøgelser som snubler over hinanden vi
men jeg vil også herfra tilkendegive at hvis vi kan samles om
i forlængelse af debatten her
den samme retssikkerhed og den samme adgang til advokatbistand
er uden samtykke så den er jeg helt med på og det jeg også bare vil sige er
får undersøgt det område bare med de initiativer vi har taget men jeg er bare bekymret for at vi vi kaster os ud i en hel masse forskellige undersøgelser
som ikke hænger sammen altså jeg ønsker faktisk
tror jeg ikke vi har undersøgt det her
område til bunds så derfor har jeg da også en forventning om at vi kan holde ministeren op på på det som ministeren sagde i sin tale nemlig at det her er et område der grundlæggende kræver meget mere
og tager det alvorligt også nogle af de problemer der er
og nogle af de steder hvor vi egentlig har brug for en diskussion af om vi har indrettet os rigtigt og om lovgivningen
ordføreren for dansk folkeparti at vi kommer til
at lave noget der på en eller anden måde bliver enten parallelle processer eller forvirrer billedet endnu mere altså at vi faktisk ikke får lavet en systematisk undersøgelse fordi vi laver lidt hist
til det næste spørgsmål som også er til udlændinge og integrationsministeren og det er
på dagsordenen er
første behandling af lovforslag nummer
det er nemlig et privat lovforslag
er fru louise schack elholm fra venstre
i ordførerrækken er herre søren egge rasmussen fra
er socialdemokratiets ordfører herre leif
herre niels flemming hansen hansen
er forhandlingen sluttet jeg foreslår at lovforslaget henvises til transportudvalget hvis ingen gør indsigelse betragter jeg dette som vedtaget
tusind og nitten klokken ti jeg henviser til den dagsorden der fremgår af folketingets hjemmeside
der er mulighed for en kort bemærkning fra ordførerne men jeg kan se at der ikke er nogen der har markeret at de ønskede ordet
over til forhandlingen og de almindelige regler for korte bemærkninger
ordfører så vi går videre til venstres ordfører
to tusind og nitten klokken tretten jeg henviser til den dagsorden der vil fremgå af folketingets hjemmeside jeg skal i øvrigt henvise til ugeplanen
heidi bank og der er en medspørger og
til boligministeren og spørgeren er fru sophie løhde
er herre christian juhl og det er til miljøministeren og det er spørgsmål nummer
beslutningsforslag nummer tre og halvtreds
sofie carsten nielsen karsten hønge pernille skipper
pernille vermund ole birk olesen og
chemnitz larsen beslutningsforslag nummer
er ikke mere at foretage i dette møde folketingets næste møde afholdes i morgen torsdag den femte december to tusind og nitten klokken ti jeg henviser til den dagsorden der fremgår
så ordfører så vi går videre i ordførerrækken og den næste er herre naser khader fra konservative folkeparti
er alternativets ordfører herre torsten gejl værsgo
forhandlingen sluttet jeg foreslår at forslaget henvises til beskæftigelsesudvalget hvis ingen gør indsigelse betragter jeg dette som vedtaget
forhandlingen er åbnet den første vi får på talerstolen
vi går i gang med ordførerrækken og den første ordfører på talerstolen er socialdemokratiets ordfører herre troels ravn
er enhedslistens ordfører
er forhandlingen sluttet jeg foreslår at forslaget henvises til skatteudvalget hvis ingen gør indsigelse betragter jeg dette som vedtaget
at lave en særskilt plan for støtte til forældrene og at bevilge en § fire og halvtreds støtteperson
skabe ro omkring anbringelsen ved at der også bliver taget
det betød så utrolig meget at vide
med i undersøgelsen af om kommunerne
at vi undersøger om de egentlig gør alt hvad de kan for at undgå at børn skal anbringes
stigende antal børn med et handicap som bliver anbragt
i stand til at have deres børn med det handicap hjemme med den rette støtte og hjælp
det er bedre for børnene at blive anbragt jeg er bare
er børnene har brug for af hjælp og hvor meget af den familien selv kan levere og hvor meget
i deres barndom men jeg tror også vi skal prøve at forstå hvad det var de godt kunne have tænkt sig
noget tidligere eller at de i det hele taget
nogen havde stillet op med noget hjælp til dem og deres familie hvad
så det vi jo også bør være nysgerrige på er hvad det der forhindrer dem i at leve op til lovens intentioner for jeg tror ikke det
ordføreren uanset om det handler om anbringelse
rigtig mange af de forebyggende foranstaltninger
nogle kommuner kan det jo betyde at hvis de får sådan
udsatte børn og unge som der skal gøres noget
må ud og åbne budgetterne og spare på skoler og daginstitutioner det er i hvert fald den helt forkerte vej at gå hvis man gerne vil forebyggelse har har ordføreren
økonomiske grunde at man enten lader være med at handle
ordentlige forebyggende foranstaltninger i gang
være med at anbringe når der egentlig er behov for det så hvordan kan vi undgå
stoppet op og får drøftet hvordan det går
at give støtte og hjælp til de børn unge og familier der har brug for det
de bliver sluppet for tidligt når de fylder atten år fra medarbejdere i forvaltninger i det forebyggende arbejde og på anbringelsessteder som oplever at det er svært at gøre deres arbejde ordentligt inden for de rammer der er
såkaldte indsatstrappe som er den der ligesom
en trappe man ligesom skal gå op ad det vil sige at
utrolig mange brud i i de indsatser der er
fleksibel en så man sørger for at placere indsatsen lige præcis
hvis man spørger børn som er kommet på den anden side
det ville de gerne men hvad er
betyder det at de gerne ville have været anbragt
betyder det at de faktisk bare ville have haft at der var nogen der havde set deres families behov
og hjulpet familien noget før det ved vi jo faktisk ikke
som bare skal bruges der er brug for bedre inddragelse og reel retssikkerhed for børnene de unge og forældrene og det kræver kompetence og god ledelse i både forvaltningerne og på anbringelsesstederne
vi må ikke falde i den grøft at vi tilfører området endnu flere proces og dokumentationskrav
vil jeg blot sige at vi støtter den vedtagelsestekst som
jo helt afgørende for for at man som som barn kan agere som et selvstændigt
subjekt der kan være med til at
set meget enig i det der jo gør det her
at børns perspektiver kan være svære at forstå fordi de ikke
så så de er jo afhængige af
andre voksne mennesker der tolker det de siger
det der er en del af den meget meget komplicerede sagsbehandling når man skal udrede om et barn er bedst tjent med at bo
forstå barnets perspektiv på den måde som et barn nu kan udtrykke sig
og loyalitetskonflikt de kan være
at være anbragt med tvang
uden tvang og er det ikke korrekt at langt langt de fleste anbringelser
for alle os der er optaget af det her er at vi holder fokus på barnets behov og hvad der er det bedste for barnet og det kan vi jo ikke vide ved en generalisering det kan man kun ved at lave en ordentlig
af hvad det her konkrete barns behov
hjælp de kunne få så de var bedre i stand til det og så videre og så videre det er
bare bliver sådan lidt bekymret for der er jo ikke nogen der har lyst til at lade de her børn i stikken det det handler om er
ikke behøvede så mange chancer hvis de fik
at mennesker kan udvikle sig også forældre det vil jeg gerne høre ministerens svar
og den næste der skal stille spørgsmål er herre kim valentin og det er til børne
kim valentin som skal stille spørgsmål til den
næste spørgsmål hvor spørgeren også er fru pia kjærsgaard og er til udlændinge og integrationsministeren
udlændinge og integrationsministeren er herre hans kristian skibby og det første spørgsmål er spørgsmål
skal på talerstolen er fra socialdemokratiet herre troels ravn værsgo
ordfører så
ordfører og den næste ordfører er fra enhedslisten værsgo
den første ordfører er fra socialdemokratiet og det er herre rasmus stoklund
første der skal på talerstolen er ordføreren for forespørgerne
her så det høres meget tydeligt heroppe på talerstolen fru karina adsbøl for den anden korte
de fremsatte forslag til vedtagelse vil som nævnt først finde sted torsdag
to tusind og nitten klokken ni jeg henviser til den dagsorden der fremgår af folketingets hjemmeside
er forhandlingen sluttet jeg foreslår at lovforslaget henvises til miljø og fødevareudvalget hvis ingen gør indsigelse betragter jeg det som vedtaget
december to tusind og nitten klokken nul ni jeg henviser til den dagsorden der fremgår af folketingets hjemmeside
til sit eget partiorgan at man ikke kan se sig selv i en finanslovsaftale
nylig sagt at de afgørende mandater ligger hos de konservative så vil de konservative gøre sådan som man også gjorde i forbindelse med kommuneaftalen altså stemme nej og
være med at gå med i finanslovsaftalen hvis man ikke får de seks
kan jo godt tro at det ikke kommer til at gå ud over undervisningskvaliteten at
stor udfordring for mange områder hvor man har lukket seminarier at
i vestsjælland hvor man har lukket to lærerseminarier
ikke har en lærereksamen tilsvarende oplevelser har
sydfynske øhav hvor skårup seminarium er lukket
ambition om at alle lærere der underviser i folkeskolen skal undervise
skal være læreruddannet men det er jo samtidig dårligt nyt for yderområderne hvis man ser på de omkostninger som det enkelte university college har og hvis man ser på
allerede nu betaler en langt højere pris for at uddanne en lærer for eksempel i vordingborg hvor det koster halvfjerds procent mere end det gør i for eksempel roskilde
kan garantere at niveauet
at lukke læreruddannelsessteder samtidig med at vi
de store årgange af lærere går på pension altså er
bare et gran af bekymring over niveauet i folkeskolen i de områder som i dag ikke er lærerdækkede og som ser ud til måske at skulle miste yderligere uddannelsessteder
der siden to tusind og otte er sket en reduktion i de administrative udgifter på tyve procent
være skåret væk men med de besparelser som kommer nu og som jo rammer professionshøjskolerne ekstra hårdt i og med at de har færre midler fra andre kilder blandt
står man ifølge de danske professionshøjskoler til at skulle spare et beløb der svarer til to tredjedele af den samlede udgift til
hvis man forudsætter at det ikke skal ramme undervisningen mener ministeren at det er muligt for institutionerne
skære to tredjedele af de administrative udgifter således at
en af de store succeshistorier vi har i vores samfund og det er
er det jo bekymrende at se på situationen allerede i dag det
derfor jeg er lidt bekymret over den ubekymrethed
kere sig om de områder i landet hvor der allerede i dag er stor mangel på lærere jeg nævner som eksempler slagelse kommune hvor man har en tredjedel af lærerne i folkeskolen som ikke er i besiddelse af en læreruddannelse man kunne også nævne sydfyn
man kunne nævne langeland man kunne nævne ringkøbing hvor der i hvert fald er to og tredive lærere som ikke har en læreruddannelse samlet set i hele landet
beløber det her sig altså til fire tusind
vi ved jo at der i professionshøjskoleloven er en forpligtelse til at sikre at der er veluddannede lærere sygeplejersker og så videre i hele
der er den samme lærerproduktion som der er behov
høj grad mangler i yderområderne i nogle af de kommuner som allerede er nævnt hvordan kan vi så sørge for at vi
kerede sig lidt mere om de små byer og de uddannelser der ligger der for det det er jo sådan at
vil man ifølge rektorerne på mange af de videregående uddannelser ramme
falster rønne skive haderslev nørre nissum sorø og
jo prøvet på at få en garanti for
uddannelser ikke vil lukke altså at man vil bevare uddannelsesudbuddet ude i provinsen og sikre at de også i fremtiden kan
her i salen give en garanti for at man
er lidt ked af al den omtale af den tidligere regering
det spørgsmål der er stillet altså om man mener man kan finde pengene hvis man har lyst og jeg citerer bare her fra
så siger nogle at vi mangler penge men hør nu venner det siger i jo altid det med pengene er bare noget man bruger som undskyldning citat slut det er altså ministeren som her udtaler sig til bornholms tidende
jo en af de egne hvor man for alvor
af øerne som jeg i hvert fald har set udtale sig at det de har ventet på er det fulde landevejsprincip på de to hundrede og
så er det egentlig ikke det som øerne har ventet på altså det fulde landevejsprincip på to hundrede og en og firs million
præcis det vi har foreslået vi har sagt det er den model vi skal have så når ministeren transportministeren fra ministerens sagt at det er den model vi skal have landevejsmodellen
det så stadig det som ministrene og regeringen som helhed
chefen kommer og siger at man kun skulle
lønligt håb om at få en eller anden rettesnor eller en eller anden
kan vi regne med at næste skridt kommer i den her række af skridt mod
udledning de første fire år
glæden af at opleve ministeren i hans tidligere funktion som minister for det videnskabelige område
respekt for det videnskabelige arbejde og jeg kunne da godt tænke mig at høre om den respekt for videnskabens arbejde
på en grøn tillægspakke og en stor naturplan men
at man når man ikke erkender behovet for en grøn tillægspakke så i hvert
en en regning et udækket naturbehov
at i nogle kommuner i det her land er er over halvdelen af dem der flytter
anden form for overførselsindkomst er i den arbejdsdygtige alder det kunne for eksempel være i lolland kommune så hvis man nu antager at der ikke er plads til folk i helsingør kommune hvilket jo allerede er kommet frem her så vil
til at betyde at man på lolland og falster og andre
er på kontanthjælp fordi det simpelt hen er de eneste steder hvor de har mulighed for at bo
bare høre om ordføreren mener det er fornuftigt at vi får et land hvor vi presser
af ordførerens fremtrædende partifæller har tidligere skrevet at når man gør det lettere at være enlig forælder er
nu kan jeg så forstå at linjen fra
sværere at
fjernede man cirka fem og halvfjerds million kroner fra uddannelsessøgende ved ungdomsuddannelserne
side mod den her prioritering og det ser nu ud til at venstre har fået bondeanger i hvert fald
dengang var det meget vigtigt for venstre at hjælpe netop den her gruppe af studerende men man kan sige
falmet noget siden da havde man så ført pengene tilbage til ungdomsuddannelserne kunne vi nok have snakket om det men i stedet
indgår beløbet jo nu i finanslovspakken og i de skattelettelser som er kommet til folk der køber dyre biler og folk der arver
det sker jo på bekostning af en stor gruppe af studerende det drejer sig blandt andet om folk der gerne vil videreuddanne sig folk
rejser på tværs af landet i den forbindelse det er jo sådan
ét sted i landet og det lovforslag vi sidder med her bliver altså så en udgift for alle de mennesker som har ambitioner om at dygtiggøre sig senere i livet hvis man er jordemoder i
man kun få sin videreuddannelse i odense og hvis man er maskinarbejder i vestjylland der gerne vil videreuddanne sig på
det er altså nogle af de mennesker der bliver ramt af det her lovforslag en af hovedårsagerne som venstre i to tusind og ti anførte for at indføre højere dækning til de
betale en meget stor ekstraregning hvis man gerne vil videreuddanne sig i en større by så den omsorg venstre havde for landdistrikterne
ønsker vi at så mange som muligt har mulighed for at
sig senere i livet det her lovforslag
går i den stik modsatte retning det undergraver desværre den mulighed men det er jo sådan det går når man gerne vil finde penge til
gerne tage en uddannelse for at blive endnu dygtigere det er noget vi alle
se at det er et problem at man på den måde bliver
hvis man for eksempel som jordemoder skal tage sin videreuddannelse som kun findes i
lidt tilbage i tiden til dengang den her
fra venstres side for at lave den her lovgivning så skal vi forstå det sådan
altså at man vil skabe værre vilkår eller ringere vilkår i udkantsområderne og i det som venstre kalder
er mangelfuld i det omfang at du har så vel lemvig
kalundborg og mange andre kommuner som ikke er omfattet af det her og
har taget højde for at der jo findes mennesker som efter de er uddannet midt i livet måske gerne vil tage
et eller to steder i landet
at det er rimeligt at de mennesker skal pålægges den her ekstraudgift når de jo
i forlængelse af kommunalreformen og det er den som man bruger til at definere det her det er jo i hvert fald rart at ministeren så kan sætte de to borgerlige ordførere ind i hvordan det her hænger sammen men jeg vil nu alligevel fortsætte i det spor
åbnede for at man måske kunne kigge på hvad det er for nogle kommuner der
en stor del af sydjylland vestsjælland og så videre er
den retning som hedder at landdistriktskommuner i en bredere fortolkning end den der blev lavet i ligningslovens § ni i to tusind og syv skal indgå
gode erhvervsmæssige succeshistorier inden for de sidste
lade være med at forøge antallet af kvalificerede medarbejdere
jyllands posten tilbage i august
det er jo ikke et konkret citat
men det er jo ikke desto mindre relevant for det spørgsmål her er ministeren enig i sin forgængeres udlægning altså at man vil se meget positivt på ansøgninger om at oprette
ministeren at det repræsenterer en værdi i sig selv at man har samarbejde med danmarks største medicinalvirksomhed en af verdens største
et uddannelsesudbud altså det med at en virksomhed simpelt hen siger
op imod fem og halvfjerds procent af de kandidater
lyngby hvor dtu ligger og så til kalundborg det er jo ikke bare et problem for kalundborg det er jo et problem for danmark men mit spørgsmål er
ministeren principielt mener at der er et problem i at uddannelsen bliver udbudt af et university college
ansat inden for de mange forskellige discipliner så rent fagligt
en virksomhed som novo nordisk der jo må man sige driver deres virksomhed meget effektivt og succesrigt og som i sidste ende skal ansætte de her ingeniører
det ministerens holdning at man herindefra har større forstand på det
ministeren skrev i avisen at vi skal have et større samspil mellem erhvervslivet og uddannelserne eller mener ministeren som ministeren siger nu at der ikke er nogen som helst sammenhæng mellem hvad for et fagligt niveau man gerne
tager fejl at man mener at der skal være et bedre match undtagen når det gælder at man skal godkende en konkret uddannelse
været dialog med erhvervslivet i kalundborg i mange år og
har nogle særlige evner som ikke før har været bragt i spil men
uddannelser i kalundborgområdet på det
vil drikke kaffe med kalundborgs borgmester eller regionsrådsformanden i region sjælland
mange ministre før den nuværende minister også har gjort men hvad er det konkret ministeren vil sætte i værk
jo fuldstændig rigtigt at der er en rekrutteringsalliance der er en masse forskellige tiltag der er en masse
gjort alt hvad man kunne man har stillet penge til rådighed for en eventuel ingeniøruddannelse men hvad er det den her dialog skal udmønte sig i hvad er det det skal slutte med hvad er målet
er nogle konkrete ønsker der er en masse konkret at tage stilling til
hvis vi løfter os op over hvad der skal snakkes
ordførerens egen kommune skal spare en hundrede og halvfjerds stillinger
set hele vejen rundt i de kommuner som måske har de største økonomiske udfordringer og som jo
det så egentlig man gør ved at støtte op om
blev lanceret i medierne på store bededag i en dag hvor også mange danskere hygger sig i deres sommerhuse
havde en gevinst for turisme og for yderområder og for sommerhusejere og så var det endda helt gratis
fordi vi netop er interesseret i at styrke turismen og vi er interesseret i at styrke aktiviteterne i landdistrikterne men vi har også gjort det klart at det var en forudsætning for vores støtte at der rent faktisk kunne gives dokumentation for at
jo oplagt at påpege at den mængde udlejning der blev gjort hvid og dermed gav en skatteindtægt med lovændringen tusind og ti jo ikke vil blive gjort hvid
vi har efterfølgende stillet spørgsmål til skatteministeren om at regne på dfs forslag og det er ikke blevet besvaret endnu til
muligt særskilt at opgøre effekten ved forhøjelse af bundfradrag fra
være et mindre provenu på fem og halvtreds million
det forslag og så fem og fyrre million kroner i to tusind og nitten det svarer altså til en varig udgift på fem og tredive million
ikke støtte det her beslutningsforslag som det ligger der er ikke anvist finansiering til beslutningsforslaget og vi betragter det derfor som en ufinansieret skattelettelse i samme uge som forslaget blev lanceret meldte df ud at der ikke var råd til skattelettelser i denne valgperiode
af dem også til de danskere som har mange penge i forvejen og nu foreslår man altså endnu en skattelettelse uden finansiering som vil koste de her fem og tredive til fem og halvtreds
det er jo ikke fordi
pt fra skatteministeriets side er et sådan helt solidt grundlag at vurdere
i målsætningen bag det her forslag vi vil lægge op til at man i skatteudvalget laver en beretning der pålægger regeringen at tilvejebringe et tilstrækkeligt beslutningsgrundlag for en eventuel forhøjelse af fradraget herunder også en reel evaluering og vurdering af
hvis en forhøjelse med et mindre beløb derfor med rimelig sikkerhed kan antages at være provenuneutralt
det her ønske om at styrke turismen og beskæftigelsen i den sammenhæng men vi vil ikke tage penge fra ældre og
at vi skal have et grundlag gennem skatteudvalget først for at kunne se på
er så usikkert hvilket provenu det er muligt at
i det offentlige det foregår på markedsvilkår ligesom et eventuelt salg ville foregå på markedsvilkår dermed skaber det
er det egentlig ikke nogen særlig principiel sag derimod er det en praktisk foranstaltning der skal sikre at vi fra statslig side har mulighed for
på bedste vis at sikre de naturarealer som de statslige campingpladser ligger på samtidig giver man jo befolkningen mulighed for at bruge de friluftsmuligheder og få de særlige naturoplevelser som de pågældende naturarealer giver så længe det er tilfældet mener vi ikke
til at sælge campingpladserne det betyder selvsagt samtidig at vi heller ikke
principielt modstandere af at sælge statens campingpladser hvis det ellers kan lade sig gøre på en måde hvor man sikrer at man respekterer både bæredygtighed fredningsbestemmelserne
de særlige danske naturoplevelser som findes langs kyster og i fredskov
vi jo allerede i løbet af de foregående tre fire årtier frasolgt
sig gøre uden at komme i konflikt med strandbeskyttelser og fredskove
på en faglig vurdering ikke på de mere rent ideologiske årsager der virker til at være motivationen bag liberal alliances forslag her vi anerkender
statsborgerskaber svarende til nul
i odsherred kommune i hedensted kommune i assens kommune og mange andre steder har man nogle tal at der er fire fem seks gange højere end det man har
også dem som ikke er nulkommuner mener dansk