syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
direktivets mindstekrav altså til børsnoterede selskaber kreditinstitutter og forsikringsselskaber det betyder
store statslige aktieselskaber dong dsb så vidt jeg kan orientere mig ikke er omfattet men måske endnu vigtigere er det
på børsen eller ikke er på børsen gør selvfølgelig en vis forskel men vi mener ikke at forskellen
hvor man benytter en af direktivets undtagelsesregler
det er hensigtsmæssigt at man vil dispensere
tvivl om revisors uafhængighed og det
nogle af de ting i nogle af de store erhvervsskandaler som vi så i optakten til finanskrisen godt nok mere i andre lande end i danmark
så blev det sagt at det kan være at nogle af de store selskaber ikke
i danmark hvis det er sådan at store virksomheder ikke kan søge rådgivning
i tilstrækkelig mange revisorselskaber til at man ikke
eller dumme byrder sagen er bare
de besparelser som erhvervslivet får ud af det her altså så vidt jeg kan se
for alle de virksomheder som er omfattet
når man tænker på den enorme risiko der er
vi jo så i i finanskrisen og i tidligere finanskriser
og drøfte nogle af de her ting og så må vi kigge på det
nødt til at blive afklaret i det arbejde der kommer i udvalget først og fremmest
er vi faktisk bekymret for om lovforslaget åbner
aggressiv skatteplanlægning end det lukker
jo set at udbytteskatten har været misbrugt til at snyde statskassen for et
fælles kasse så den del af det vil enhedslisten gerne stemme for såfremt det kunne splittes ud
en række andre dele i lovforslaget
ser det basalt som udtryk for at lovgivningen lempes og at det vil betyde at i højere grad bliver afhængige af andre landes kontrolsystemer
i forbindelse med med panama papers blevet mindet om
at den manglende kontrol i en række såkaldte skattelylande er et kæmpe problem
frygter vi også at de her lempelser kan give det her skattebedrageri bedre betingelser
vi stille en række spørgsmål til under
genbeskatning af udenlandske underskud fra før to tusind og fem det er lidt uklart for os hvordan
uden at der også i den forbindelse kan åbnes
til visse udenlandske selskaber det fremgår af lovforslaget at der er et estimat på
foreligger ikke oplysninger om omfanget af den begrænsede skattepligt
de udbytter så jeg antager det kan skatteministeren sikkert bekræfte at de fem og tyve
i sig selv lidt bekymrende
men uanset om vi tager udgangspunkt i det her
som det koster danmark at komme i samklang med de
eu pålæg og derfor vil vi gerne i enhedslisten appellere til at man søger alle muligheder fra regeringens side for at ændre eller fravælge den del af eu lovgivningen som
set er nogle penge som lige så godt kunne
statskassen og dermed være
ikke at det spiller en rolle at en stor del af de midler vi snakker om er udskudt skat
som senere betales i skat fordi vi har indrettet vores pensionssystem på den måde vi har
er jo ikke bare opsparernes penge om man så må sige
spørger kan vi sikre at de penge ikke bare
en god alderdom det skal de selvfølgelig men kan vi også lægge nogle rammer der gør at de sikrer
vores økonomi og i vores investeringer fordi der er tale om et enormt milliardbeløb
relativt nyt vores arbejdsmarkedspensioner er jo ikke
mange årtier gamle og det vil sige
opstået et fænomen som er særligt i danmark i
mange andre lande og da man indførte det lavede man så de her regler om
der skulle være en risikospredning og at man skulle sikre det bedst mulige afkast det vil sige at man regulerede området
de her pensionskasser ønsker
og fuldstændig i orden siden dengang er der så sket nogle ting i verden blandt andet at vi står over for en truende klimakatastrofe
delvis består af midler som er udskudt skat
investeringer i diktaturstater rundtomkring i verden så erkender jeg som det også har været sagt heroppefra at der er nogle dilemmaer forbundet med det her altså spørgsmålet er det noget vi skal blande os i her eller er det noget som skal afgøres ved at kunderne flytter
er det noget vi egentlig hellere skulle overlade
udbud og efterspørgsel altså at folk sådan som en anden
det synes jeg er et fuldstændig reelt dilemma
meget stor del af de her milliarders vedkommende en udskudt skat altså det er penge som bliver inddraget i skat men som man har ventet med at inddrage for at tilskynde
kommet hvis man ikke havde lavet den skatteprofil man har
pensionskasser og endelig ser ser vi altså også mange steder at den reelle mulighed for indflydelse også i
særlig stor og derfor synes vi at det er
blevet sagt at det jo bare vil betyde at folk får mindre
det er at spille hasard det er ikke rigtigt
kravet imperativet om at man skal investere på en måde der giver afkast og at man skal risikosprede man tilføjer bare nogle yderligere krav og det er altså ikke sådan at investeringer der er grønne og bæredygtige er mindre rentable end andre investeringer det er en myte
behandler hele spørgsmålet om den klimakatastrofe som verden står over for
det problem alvorligt herunder også de investeringer i fossil energi som skal afvikles hurtigst muligt så for
ja det primære mål med pensionssystemet er at sikre en god pensionisttilværelse for lønmodtagerne hvis det er muligt at kombinere det hensyn med hensynet til vores klodes overlevelse med hensynet
med hensynet til en række af den slags
kan man godt bare sige det tager vi stille og roligt det tager vi ikke så alvorligt det er immer væk bare en aftale vi har skrevet under eller også
kigge hele vejen rundt og finde ud af hvordan vi i danmark
til det her
man stillede krav til investeringer i det hele taget men der er bare det særlige ved pensionskasser at der er tale om en udskudt
opstiller men prøv at høre engang uanset
skal vi i hele verden i gang med en markant omstilling af vores økonomi det er fuldstændig uomgængeligt og nødvendigt og ja det vil betyde
ikke er der længere til gengæld vil det betyde at der kommer nogle nye arbejdspladser og de lande
først med den omstilling
nye former for cirkulation
har vi virksomheder som målrettet har udryddet fagligt aktive
få presset lønninger og så videre er det okay
hvis det er sådan at det at det lige kan give marginalt
at det er noget vi skal lovgive om politisk og det synes jeg
relevant dilemma men jeg er glad for at jeg forstod det sådan for
at vi fik det indtryk at så længe der var tale om noget der var lovligt uanset i hvilket land i verden
og det kunne give et afkast så skulle man bare give los for at få det bedst mulige afkast
det er bare et åbent spørgsmål at man stillede krav til arbejdsmarkedspensionsselskaber og andre pensionsselskaber om
ikke vil følge det som et flertal har besluttet og
der er nogle problemer derude folk støder hovedet mod nogle lofter når de prøver det her så vil det være noget man
pensionskasser
det bedst mulige afkast er det det eneste hensyn jeg har nævnt eksempler på virksomheder som forfølger fagligt
gå eller er det bare sådan at det der tæller
er meget få mennesker med en anden hudfarve der ikke har oplevet former for diskrimination hvis de har bevæget sig
og klageadgang
vi må samtidig konstatere at de ikke har endnu i hvert fald løst det her problem og derfor synes jeg sådan set at det er meget meget relevant at diskutere
om det redskab som som alternativet foreslår
det ville være bedre at stramme de nuværende regler
forbedre sanktionsmulighederne forbedre klagemulighederne inden for de rammer der er i dag jeg er også lidt i tvivl om det
menneskerettigheder omfatter jo rigtig mange ting
en række andre spørgsmål som
de her sanktionsmuligheder det samme gælder spørgsmålet om branchespecifikke klagenævn
brug for en grundigere diskussion af det her
for reglerne som de er i dag og eventuelt også for reglerne i i vores nabolande
er nye ting vi kan gøre
var der ingen smalle steder men når det kommer til ens egen pension og
man pludselig meget forsigtig med at sige at
med tilbagevirkende kraft jeg synes da der er et kæmpe dilemma i at de politikere herinde den folketingssal
folkepensionsalderen eller vi skal jeg ikke sige men da et flertal herinde hævede folkepensionsalderen da et flertal herinde afskaffede
der jo ikke nogen kompensation til at så skulle folk have højere løn samtidig eller kompenseres på nogen som helst anden måde så hvorfor er det lige pludselig at man skal have den sammenhæng når det gælder politikerne vederlagskommissionen pegede jo på at det var
hurtig optjening hvorfor er det at man ikke siger
plus vederlag og alt muligt andet herinde men men pensionen
altså for stærkt med at optjene altså at vi kan optjene på fire år hvad en metalarbejder kan optjene på fem og tyve
kan hæve deres folketingspension fra de fylder
fordi man var indvalgt i folketinget før de her regler blev ændret er det ikke moralsk
som får udskudt deres efterløn
sådan at den del af efterlønnen de havde optjent
lov at hæve det er her modsætningen står
at gøre med nogle politikere som virkelig er gået til den når det gjaldt om at få skubbet danskernes pensionsalder men som selv stadig væk vil kunne trække sig tilbage
tusind og tolv og sagde faktisk det samme som ordføreren siger nu bare om de gamle regler
man afviste at pensionsalderen skulle følge befolkningens folkepensionsalder man afviste de andre
højt om noget det måske ikke var så rart at der blev talt om nok er årsagen til at vi nu ser en ændring som har været foreslået utallige gange i folketinget
var interessant at se jeg blev faktisk meget overrasket over hvor store de privilegier vi har er
dem som ikke har gjort det endnu prøv at gå ind og regn ud hvad det er i optjener for jeg tror faktisk at det måske kunne ændre debatten
med handicap som år for år oplever at blive hægtet mere og mere af den almindelige velstandsudvikling i samfundet
hvis nu vores løn herinde blev reguleret efter de samme regler at
kollegaerne herinde
gjort den regulering lidt mere rimelig ville være større hvis det så også betød en fremgang til
bestemte grupper i vores samfund som bare halter bagefter år efter år for det det tror jeg
ældre mennesker som har inkontinens og som ligger ja jeg må nok ikke bruge de ord her men jeg tror folk selv kan forestille sig det vi hører om pædagoger og pædagogmedhjælpere som står alene med tyve
i en periode hvor der kommer flere ældre som har behov for pleje og hvor der også er en opgave med at integrere nye
og så skal de spare alle sammen også de
når budgetterne er lagt med en gavepose det ville da være klogere hvis man ønsker det som
også en omfordeling til fordel for de fattigere kommuner
herre rené christensen lad os aflyse omprioriteringsbidraget og så lad os lave en socialt balanceret udligningsreform
blandt andet til den kommune herre
at stikke poten ned i kommunernes kasse i stedet for at lave en varig
mere fattige og udsatte kommuner som jeg er fuldstændig enig i har brug for en hjælpende hånd
i skal blive enige med herre joachim b olsen
fordelingen af dem
og lukketider ved godt hvad alle de der begreber betyder det betyder at de offentligt ansatte skal løbe hurtigere og levere en dårligere omsorg for ældre og børn
venstreborgmestre konservative borgmestre har været
alle lavthængende frugter er plukket nu skærer vi ind i kernevelfærden
det er færre voksne i daginstitutionerne det er nye rettigheder der skal tages fra de mennesker der er ramt af handicap
ordføreren garantere at det ikke er det der kommer til at ske at det ikke er
er helt rimeligt hvis det skal kunne betale sig at arbejde
jo rigtigt det tror jeg at der er nogen der har påstået at vi ikke gør
indrettet os på den måde at nogle af de ting der er brugerbetalt i andre lande er skatteyderbetalt herhjemme det er en rigtig god idé for det store flertal af danskere det medfører en omfordeling af en rigdom som ellers er uheldigt
fornuftigt det er det vi har gjort i danmark
hvor vi også har sænket skatterne så der har været masser af gange hvor vi har stemt for at sænke skatterne
er problemet er jo at den skattepolitik der er her folketing desværre fra begge sider af salen i en årrække har øget uligheden i vores samfund og reduceret
er at flere hundrede tusinde danskere er vågnet op til endnu
steget og steget i årevis
ti tusindvis af danskere har engageret sig
det er jo mennesker som oplever
faktisk se at hvis de for eksempel har et fastforrentet lån og skal skifte til et andet realkreditinstitut
at skifte være så store at det de kan spare ved
der brug for en form for regulering for ellers rammer
de sidste tyve år er der så sket en liberalisering som har betydet at bankerne er kommet ind og ejer de fleste af vores realkreditforeninger
af den årsag er
men den regulering man har af området er den samme som dengang hvor den modsætning ikke
parti der ellers kalder sig et ansvarligt parti ikke vil være med til
helt andet realkreditsystem vi har i dag og at det er det der skaber problemerne dengang hvor kunderne ejede realkreditten
en selv når man var kunde nu
ind som ejere og de har en interesse i at hæve bidragssatserne for det kan øge afkastet derfor synes jeg det er naturligt
brug for et andet reguleringsregime i dag end vi havde dengang jeg så da helst at i
havde gennemført den liberalisering som
at vi faktisk stadig væk havde det utrolig fantastiske internationale system hvor kunderne selv ejede
der bliver aldrig en perfekt konkurrencesituation
fungerer markedet men men selv det konservative folkeparti må erkende at der er områder vi har det også med telemarkedet
ikke er muligt at skabe reel konkurrence og der er brug for regulering
områder hvor man fordi man ikke kan opnå reel fri konkurrence er nødt til at have en eller anden form for regulering for at der ikke udvikler sig sådan
familier som har sat sig i et lån har forventet og
som pludselig får slået bunden ud af deres husholdningsbudget om halvanden måned
der er dannet en forening med mange tusinde medlemmer som hedder fair bidragssats
gerne benytte lejligheden til at takke de mange tusinde danskere der har blandet sig i den her debat lagt pres på nykredit lagt pres på politikerne og sendt gode ideer og synspunkter ind til os det tror jeg også der er mange andre end
mig som har modtaget det beslutningsforslaget som vi sammen med sf og alternativet
det var kunderne der ejede realkreditten og de fungerede i meget høj grad som sådan
på at tilbyde danskerne realkreditlån og bidragssatserne og det er
bidragssatser eller gebyrer
og mulige tab som man så hæftede kollektivt for som årene er gået er det danske realkreditsystem desværre i stigende grad blevet integreret i de
en række af realkreditinstitutterne er blevet købt op af banker og baggrunden for nykredits
også netop at direktionen ønsker at børsnotere selskabet men med forvandlingen af realkreditforeningerne fra demokratiske kundeejede selskaber til finansielle supermarkeder ejet af aktionærer udefra er
et problem for hvor ingen havde interesse i at hæve bidragssatserne
bidragssatserne nu blevet et muligt redskab for at øge indtjeningen til aktionærerne og de banker der ejer realkreditten bidrag og gebyrer er blevet til en pengemaskine som man kan skrue op for efter forgodtbefindende derfor er der brug for regulering af
handler om det handler simpelt hen om
blevet grundlæggende forandret men vi har det gamle reguleringsregime og det fanger ikke de problemer som opstår her så vores forslag vil sætte
grænser for hvornår realkreditinstitutterne har mulighed for at ændre vilkår i allerede indgåede låneaftaler kunderne bør som udgangspunkt kunne stole på at kunne planlægge deres privatøkonomi på en hensigtsmæssig måde ved at vide at de her bidragssatser
sættes op på allerede indgåede lån så anerkender vi i enhedslisten og alternativet og sf at
stigende kapitalkrav som nødvendiggør
de tilfælde skal realkreditinstitutterne selvfølgelig mulighed for at gøre det men det skal ikke være et tag selv bord de skal kunne dokumentere at det er det der er baggrunden for det
sig til at sætte bidragssatserne ned igen når de har fået indhentet den kapitalisering og de skal først og fremmest ikke kunne bruge den kapitalisering til at øge deres udbytteudbetalinger når de lige har hævet bidragssatserne
de krav vi stiller for at man kan få lov
er så stor
sidder du jo fast
at der aldrig vil være en rigtig velfungerende konkurrence og det gælder også andre områder i vores samfund og
også som samfund taget ansvar og sagt at i de tilfælde for eksempel monopoler og andet er
så prøve at øge konkurrencen og vi foreslår i øvrigt en række tiltag i det her forslag som
til blandt andet at man altså skal have ret når bidragene bliver
at man ikke må bruge de her kursskæringsgebyrer
så tanken med det her forslag fra fra enhedslisten alternativet og sf er egentlig bare at sikre en større grad af rimelighed i den måde som bidragssatserne administreres på kunderne skal simpelt hen have en større sikring og vi vil
noget som den her udvikling desværre
det tror jeg rigtig mange af de mennesker der ser med derude er glade for
men der står altså bare op imod en halv million danskere som om halvanden måned bliver ramt af de her gebyrer og når vi har fremsat
er det selvfølgelig for at forsøge at hjælpe dem jeg ser
der kommer en rapport fra regeringen i efteråret så vi så kan
når frem til noget det hjælper bare ikke de mennesker som
under alle omstændigheder tak for en interessant
og god debat jeg synes jo at
virkelig vigtige spørgsmål fordi boligøkonomien
er noget af det vigtigste for rigtig rigtig mange mennesker og derfor
det er blevet taget alvorligt vi kan være uenige i hvilke ting der skal til men jeg er glad for at der er den opmærksomhed som der er på
det er jo ikke at der er et loft det er at der skal være en regulering det vil sige at hvis du som ønsker at hæve
øger udbytteudbetalingen til dine aktionærer
så sænker bidragssatserne igen det handler simpelt hen om at beskytte boligejerne jeg så allerhelst at vi stadig væk havde
realkreditforeninger som var kundeejede for så
her problem aldrig opstået desværre
åbnede for at bankerne kunne gå ind og overtage realkreditinstitutterne
kæmpefejl
jo altid forskellige hensyn vi vejer op imod hinanden hensyn til kunderne hensyn til virksomhederne hensyn til hvordan vi kan få den bedste balance inden for den særlige sektor
til de der sådan ideologiske udbrud om at regulering er forkert eller regulering er godt
tale om sololøb og paradeforslag og taktik det er der faktisk ikke
det her forslag da den her
en bekymring for om
betyde at investorernes tillid vil falde jeg anerkender fuldstændig
nogle kapitalkrav der betyder at vores realkreditinstitutter skal hæve bidragssatserne markant eller kapitalisere sig på en måde de
lad os bare forestille os at bidragssatserne blev hævet endnu mere
ikke føre til af tvangsauktioner og andre ting som i samme grad
egentlig ud fra en ærlig bekymring at vi
en meget skarp formulering fra ministeren om at trække en streg i sandet
trække en streg i sandet og sige at det altså
ikke gentage hvad det hele handler om men man kan sige at der er flere bekymringer forbundet med det her en ting er jo spørgsmålet om en fordyrelse af
jo en vigtig del af vores privatøkonomi
op af stolene og og hvis man får en skattelettelse på hundrede kroner om måneden
med med pomp og pragt men mange de
fra et realkreditinstitut
mistet flere hundrede kroner om måneden i bidragssatser så
en sag som vi er nødt til at tage alvorligt det er den ene side af det den anden side af
er medvirkende til at
realkreditinstitutterne holder op med at være det som de har været i dansk historie nemlig
faktisk ejet af kunderne eller var ejet af kunderne desværre kun et af
selvfølgelig ikke højere bidragssatser end nødvendigt hvorfor skulle man dog sætte sine egne bidragssatser
og private aktionærer ind som ejere
sin indtjening
kan så diskutere om om det argument er reelt eller ej jeg har mine tvivl
en slags andelstanke som har
vi har haft en mere gennemsigtig og mere demokratisk og ikke mindst
tilfælde mener jeg sådan set at det er fuldstændig reelt derfor er det også positivt at regeringen har taget sådan en proaktiv tilgang til det så igen vil jeg bare sige tak for en god debat
vedtage en en beretning som om jeg så må sige giver regeringen
rygstød
udtrykker folketingets forventning og opbakning til
det for danske boligejere og som kan undergrave den foreningsstyrede
og medlemsstyrede struktur som vi har haft gennem to hundrede år og som vi desværre næsten er ved at vinke
som havde været skilt heller ikke hvis de var blevet skilt for eksempel som resultat af vold i det parforhold de kom fra der kan man selvfølgelig sige
andre forkyndere fra andre religiøse trossamfund siger tåbelige ting men i det her tilfælde er der
cirka en millioner andre danskere ikke medlem af folkekirken
er ministeren ikke enig i at et sådan forslag her
løse den udfordring hvordan ser ministeren egentlig på at vi har præster som er offentligt ansatte som som har
jeg er ikke selv medlem af folkekirken jeg er ikke troende men jeg betaler over min skat til
kan ordføreren forstå at
læser om en folkekirkepræst som jeg altså er med til betale lønnen for og som ikke vil vie
er blevet skilt selv om kvinden for eksempel har været udsat for grov vold
mennesker der har den her slags
ikke lidt pudsigt at have en institution et et trossamfund
blevet færre kunder i butikken men vokser alene i kraft af den almindelige velstandsstigning i samfundet fordi
medlem af andre foreninger hvor
at det har en begrænset effekt her men sigtet er jo
uhyre vigtigt men religionsfrihed omfatter også friheden fra religion altså for os der ikke er
§ otte og tres i grundloven slår jo også fast at ingen må tvinges til at yde bidrag til en anden gudsdyrkelse end den der er hans egen og hendes egen kunne man tilføje
de over en million andre danskere der ikke er medlem af folkekirken over vores skattebillet er med til at betale for
folkekirkens religiøse og forkyndende virksomhed idet fyrre procent af lønningerne til landets omkring
det synes en demokratisk udfordring der på en eller anden måde strider mod ånden i grundlovens § otte og tres det skaber også en anden udfordring som
oplevelse som som forleden uge hvor en nyansat ung præst på bornholm
længere kan
i den kristne kirke jeg synes det er reaktionært jeg synes det er sort
afstand fra det og det støder mig lad os nu sige at det var ligesom grimhøjmoskeen det er et trossamfund som er uafhængigt
er jeg altså desværre i det her tilfælde og det
igangsætte et arbejde med henblik på at få lavet en reform af folkekirkens økonomi sådan at ikkemedlemmer af
længere skal betale til forkyndelse
inden for folkekirken lønnen til præsterne oplagt men hvad med andre typer af aktiviteter i kirkeligt regi hvad er forkyndende
en lille smule i tvivl om det her med
skal vel netop øremærkes nogle særlige samfundsopgaver jeg så jo for eksempel gerne at civilregistreringen blev taget væk fra folkekirken og lagt over
sker en dag og hvordan kan det lade sig gøre hvis
forslag hen imod et mere sekulært samfund jeg synes at vi
oplever sådan en for mig at se lidt ærgerlig
vi har etniske mindretal hvor religionen religionen fylder mere end den gjorde for ti år siden og svaret på
sådan en slags kristen modoffensiv hvor vi pludselig skal skrive ind i vores regeringsgrundlag at vi
mærkeligt fænomen at det er et kontingent der vokser med samfundets økonomi
det med at være medlem af folkekirken blev en
men som sagt det forslag vi behandler i dag er hvis det munder ud i en reform et vigtigt skridt i den rigtige retning og derfor støtter vi det
mener ikke at det danske samfund er sekulært i i principiel forstand
jeg har enorm respekt for folkekirken og enorm respekt for for mennesker der er troende jeg synes bare det er rigtig vigtigt at vi adskiller stat og kirke jeg synes ikke det hører hjemme i et moderne sekulært samfund at det er sammenfiltret på den måde det er i dag
ikke altid være sådan man finansierede præsternes lønninger for eksempel var det så grundlovsbrud dengang man ikke gjorde det
var det ikke det det er noget vi beslutter i folketinget hvordan
til det andet i forhold til kirkeskatten at det jeg henviser til jo bare er
er tale om en skat nu hørte jeg så at venstres ordfører var medlem af en forening hvor der også var en procentvis opkrævning
at det er meget usædvanligt at
et medlemskontingent som ikke er bestemt af hvad kan man sige omkostningerne
helt åben om at jeg jo ønsker en grundlovsændring hvor man helt får adskilt kirke og stat det er slet ikke det der ligger i det her forslag men men det mener jeg er forudsætningen for et egentligt sekulært
samfund jeg synes at det ville være bedre at folkekirken var et trossamfund
på linje med andre som skal nyde fuldstændig samme respekt og igen det er ikke ikke fordi jeg har noget som helst
trossamfund eller religiøse mennesker det er en principiel holdning til hvordan et sekulært demokrati skrues
omfattet af de samme krav om revision som andre dele af den offentlige sektor fordi man siger at
er den nærmeste ottedoblet inden for de sidste tres år hvis man bare ser på de seneste år nu står jeg ikke lige med tallene
og det er jo ikke fordi der er kommet flere kunder i butikken hvis man må sige det sådan der er kommet færre i samme periode det er den modsætning jeg synes er lidt pudsig
ellers er
en ordning som ganske rigtigt er blevet udhulet i takt med
teknologiske udvikling der taler tallene som jo også fremgår af bemærkningerne
sikrede den her ordning kunstnerne en kompensation på seks og halvfjerds million
tusind og fjorten nede på syv og tyve
så et eller andet skal der gøres for at sikre
og at vi dermed får produceret kunst og musik og andre ting i danmark men
liberal alliances forslag til hvad der skal gøres altså en afskaffelse af blankbåndsordningen er ikke noget enhedslisten
er indregnet i prisen er således reelt ikke brug for kompensation
det manglende salg som som følge af det her det er jo ligesom tanken
noget her i argumentationen som som vi ikke mener
hænger rigtigt sammen som vi ser opgaven er
at afskaffe kompensationsordningen
men at finde en ordning som er tilpasset nutiden
kopiering ikke sker på de samme medier men i højere grad for eksempel på harddiske og smartphones
inde på en række forskellige ordninger i finland har man en statsfinansieret model som sikrer kunstnerne en kompensation og i sverige har man
et vederlag på alle forskellige kopieringsmedier differentieret efter lagringskapaciteten
diskutere forskellige muligheder men grundlæggende
finder vi det afgørende at sikre at kunstnerne
af en række forskellige indkomster
fordelt ikke direkte til dem der sælger mest men ikke desto mindre er det altså nogle af de tilskud blandt andet forskellige former for
dækket af det her som er med til at sikre kunstnere en del af en indkomst der gør at de kan
på bordet jeg forstod på ministeren at
folketingets partier vil blive indkaldt til til en drøftelse af hvad der
dagens teknologi og sikret kunstnerne en rimelig kompensation
det vil ske hurtigt om ikke andet så for at undgå retssager som vi for eksempel har set i holland og som kostede den hollandske stat et trecifret millionbeløb i erstatning til kunstnerne
bidrage til at fremskynde en fair og teknologisk tidssvarende ordning
bare positivt så jeg kan jo sige som bagermester harepus
hårdt og
gerne vil være med til
i forhold
uanset
få et
de skal vokse op i et mere ulige samfund hvor det danmark som jeg tror rigtig mange af os holder af
til bunden er under forvandling til et samfund hvor vi har fattige mennesker midt i rigdommen
mennesker der lever i fattigdom de skal vokse op i et samfund hvor straffen for at blive arbejdsløs altså for at få en fyreseddel uforskyldt er hårdere
arbejdsulykke eller af kronisk sygdom
man hægtet permanent af velstandsudviklingen i samfundet
de skal indstille sig på at arbejde mange flere år før de kan trække sig tilbage uanset om de starter tidligt
i et velfærdssamfund som er mere og mere gennemhullet jeg hørte her til morgen
i radioen hvordan vi allerede nu
situation hvor sygeplejersker går hjem fra arbejde med ondt i maven fordi de måske lige har kunnet klare det mest nødvendige
eller få taget en ordentlig snak med de pårørende og det er kun starten hvis den her plan bliver gennemført
hvordan kan man kalde det her for en fremtidssikring hvordan kan man sige at det her skaber et bedre liv for vores børn det forstår jeg ikke
er besynderligt er jo at vi er rigere i dag end vi var da jeg var ung
hvorfor skal vores børn så vokse op med færre rettigheder
med dårligere su med dårligere tryghed når man bliver ramt af arbejdsløshed selv om samfundet er blevet rigere i mellemtiden det giver da ingen mening
der skal nye reformer til og flere skatterabatter til de rigeste i samfundet
til at vokse i samfundet til gavn for os alle sammen nu kommer statsministeren så og fortæller os at vi har en vækstkrise
politikerne herinde gik reformamok det er da en tilståelsessag
at deres politik at hele rækken af reformer ikke har leveret på hvad de lovede at alle de ofre som danskerne har bragt
og mere utrygt for almindelige mennesker der burde sidde et flertal herinde
minsandten og beder om mere af det samme om flere skattelettelser til de mest velhavende danskere om flere reformer der skal motivere danskerne til at arbejde mere
at spørge mig selv hvor dumme tror de egentlig at danskerne er
med tanken om at den her plan rent faktisk
en regning til børneværelset mens man sløjfer vindmøller
den finansieringsmodel som har været central for at danmark er førende grøn økonomi i verden
hvis vi ikke har en jord man kan leve på det dér er ikke fremtidssikring det er et gevaldigt fremtidssvigt
og hvor klimakatastrofen er rykket tættere på
den bringer os ikke fremad den bringer os tilbage og det er ærgerligt
i den grad brug for at tænke på fremtiden i de
der bestemmer hvem der får hvilken uddannelse et samfund hvor man ikke skal være bange for at blive ramt af arbejdsløshed eller sygdom eller for at blive gammel fordi man ved
et samfund hvor vores sygeplejersker vores socialrådgivere og vores pædagoger og alle de andre offentligt ansatte kan gå stolte og glade hjem fra arbejdet fordi de har kunnet levere en service
sammen med brugerne et samfund
kultur naturen kreativiteten de stærke fællesskaber mellem mennesker alt det
betyder noget for os får meget mere plads i vores liv
også i den politiske debat når vi skal bedømme om
mere tid til det liv der ligger uden for arbejdslivet tiden med vores
med vores forældre når de bliver gamle og et samfund hvor der også er plads til at man faktisk har et liv efter arbejdslivet før man er fuldstændig slidt
et effektivt land
er de
dem der i
se at
det radikale venstre så i være med til
vi diskuteret vi konstruktiv vis indtil regeringen besluttede at nu skulle vi ikke forhandle længere
bare for helt at afkræfte det billede
i står uimodsagt
har taget ordet til en anden runde her efter en lang dags debat
lejligheden til også at påpege en række andre eksempler på usandheder og misinformation som har præget ikke bare debatten
tiden efter at helhedsplanen blev lanceret
misinformation som er blevet spredt til danskerne
der skal have skattelettelser
usandt om konsekvenserne af ens politik og det mener jeg at statsministeren har gjort og det mener jeg at finansministeren har gjort og det mener jeg at regeringen har gjort i de her uger
bare give nogle eksempler
at de skattelettelser som skulle gives ikke ville omfatte mangemillionæren
se frem til en stor skattelettelse over tyvetusind kroner
men nu er også langt færre mennesker
er højtlønnede og som dermed skal deles om de penge man bruger så igen
udtryk for manipulation og en fordrejning af virkeligheden
og det viser de tørre tal jo også vi kan
at en dansker som tjener over en million kr får ti gange så meget i skattelettelse som kasseassistenten eller håndværkeren
og ros til til liberal alliance for at være ærlige om deres politik at det er værdipolitik
men det ville også klæde regeringspartiet
give et andet eksempel når man går ind på regeringens nye hjemmeside
indkomst med omkring tre hundrede kroner
pensionisterne både folkepensionisterne og førtidspensionisterne vil få
deres indkomst hvis planen vedtages fordi det grønne bundfradrag skæres væk deres skat bliver
fordi deres ydelse bliver nedreguleret
regeringen lavet noget talmagi om at hvis de giver virksomhederne skattelettelser
pensionisterne alligevel engang i fremtiden gå i plus
prognoser for fremtiden
som folkepensionist betale sin husleje for eller betale julegaver til børnebørnene for så igen
fortæl at det er førtidspensionisterne
ledige der skal have hævet skatten for at betale for skattelettelser til dem der tjener mest
om usandheder vi kan se af regeringens egne tal at de penge man afsætter til velfærd ikke engang er nok til at følge med det man kalder det demografiske pres
at vores velfærdssamfund skal se anderledes ud end i dag
en række andre eksempler men det tillader tiden ikke
den samme regering overhovedet sidder på regeringsmagten i dag
for forældelse fra tre til fem år det er igen noget som styrker skadelidtes position
lidt i tvivl om lovforslagets konsekvenser for den lange forældelsesfrist på ti
særreglerne for de små og mellemstore virksomheder hvor som vi forstår
man dermed risikerer at skade de små og mellemstore virksomheders økonomiske levedygtighed er selvfølgelig en en relevant overvejelse omvendt må det vel også være sådan at hvis man
må man også tage skraldet bagefter
være at skadelidte var en anden
udlevering af materiale og oplysninger til efterforskning som skal bringe dansk lov i overensstemmelse med eu lovgivningen
det her indskrænker efterforskningens muligheder eller ej
en beskyttelse af den enkelte forbruger men men også blandt erhvervsvirksomheder er der
nogle der har større muligheder og nogle der har mindre
man læser høringssvarene til lovforslaget også tydeligt at nogle af dem som er bekymrede jo
de brancheorganisationer som organiserer mindre
og som altså peger på som det også er fremgået af debatten at man forrykker en eller anden form form for magtbalance i i udlejerens
mener så at det her vil være vækstfremmende og at det vil øge bnp med to
om det ikke er lettere optimistisk i hvert fald kan man
at noget af det der også påpeges i høringssvarene blandt det fra håndværksrådet er at færre måske vil være villige til at leje tidsbegrænset fordi deres sikkerhed bliver undermineret
det jo sådan set også svække investeringslysten
regeringen ønsker med det her forslag så den del af forslaget
er vi modstandere af det andet element i lovforslaget er til gengæld rigtig fornuftigt
ordfører også var inde på og det at man får
vigtigt at alle oplysninger der kan afklare en tvist om lejens niveau er fremme så hvis den del bliver udskilt i et særskilt lovforslag
modparten nemlig udlejerne af
er rigtig fornuftigt og det kan vi varmt støtte til gengæld er vi ligesom den socialdemokratiske ordfører skeptiske over for lovliggørelsen af kapitalejerlån
skulle kapitalejerne ikke have mulighed for at hive penge ud af selskabet så kreditorerne stod tilbage
en en skattefinte som andre ordførere også
og det er derfor vi har haft de her fornuftige regler
argumentet for at fjerne dem er så at andre eu lande
rigtig fint ikke at over implementere
jeg synes da også at man skal lægge mærke til at flere af høringssvarene både fra dansk
står i en historisk krise og pengene sådan set fosser ud af statskassen som følge af de problemer der
så synes vi måske ikke det er det helt rigtige tidspunkt
åbne op for nye skattefinter så skat får endnu større problemer med at
svares den rigtige skat så er vi heller ikke spor begejstrede for den her lempelse i forhold til oplysningskravet om egenkapital og resultat i
til ministeren sige at jeg synes det er et problem at
i mange år og er en vigtig stemme
at det er et problem at danmark i det her tilfælde kunne gå forrest men i stedet for altså nu sender et signal om at nu lemper vi altså de her regler igen vi har jo et kæmpestort
kompleks ejerskabsstruktur
at det er meget meget svært for skattevæsenet ikke bare i danmark men jo i endnu højere grad for eksempel i udviklingslandene at
håndtere det på er jo altså vi får maksimal transparens
hvor virksomhederne tjener deres penge så man kan begynde at gennemskue hele det her
dårlige elementer i det her er derfor vil jeg også gerne ligesom den socialdemokratiske ordfører opfordre ministeren til at overveje om
positivt at det er indskrænket til at omfatte små og mellemstore virksomheder nu finder man
varemærkestyrelsens budget og det
er vigtigere at folketinget prioriterer retshjælp til dem der ikke selv har så mange muligheder
socialt udsatte forbrugerne og andre som som har svært ved at få adgang til den hjælp som som de skal have
støtte den grundlæggende idé i
det fordi vi i høringssvarene kan se at der bliver peget på nogle retssikkerhedsmæssige problemer i forslaget
kan om en slags gråzone i forhold til domstole og politi
om omfanget af de typer af sager som som håndhævelsesenheden skal tage sig af
med immaterielle og digitale produkter som jo ofte vedrører meget komplekse spørgsmål
enhedslisten at vi har en smidig og tidssvarende lovgivning der gør det let og realistisk for almindelige mennesker at optræde
udnytter potentialet i de nye teknologier og ikke
uhensigtsmæssig måde der begrænser adgang til og deling af viden og andre informationsressourcer
når og hvis vi altså overlader den her enorme magt til til nogle private banker at vi har en benhård regulering
det altså ikke er noget man kan forvente de gør af sig selv derfor ser vi også
et par stykker vi er lidt mere skeptiske over for det er lidt problemet med de her store bunkeforslag
man sætter bøderne op for finansielle virksomheder der overtræder
virker ellers
er det også positivt at bøderne altså
i forhold til den her justering
vi jo som udgangspunkt ret kritiske over for hele sifi konstruktionen vi synes sådan set at når finansielle virksomheder bliver så store at de truer samfundssikkerheden
burde de deles op i mindre virksomheder for eksempel opdele realkredit fra bankvirksomhed og andre dele
er sifi et faktum og derfor synes vi sådan set at det er
en fornuftig justering man laver hvor
man ikke må være pålagt strafansvar
der gælder i dag vi synes sådan set er positivt hvis det man her lægger op til er at stramme de regler vi vil gerne kigge lidt på nogle af formuleringerne for eksempel når man skriver i lovforslaget på side ni og tyve at
udboret men som udgangspunkt synes vi at jo mindre man udbetaler som variabel løn jo bedre for vi har set hvad den her
så langt så godt så
at nedsætte kapitalkravet for fondsmæglerselskaber
lidt uklart for os hvilke konsekvenser det kan have og det vil vi gerne prøve at få undersøgt videre i lovbehandlingen i udvalget for man kan sige at
i det finansielle marked hvis man nu lemper nogle kapitalkrav
skeptiske over for at vækstfondens penge nu skal kunne investeres i udenlandske selskaber der investerer i danske virksomheder
for at sikre os at vækstfondens penge bruges på
investere i udenlandske udviklingsselskaber der forventes at investere
der kan man godt spørge sig selv at man forventer en investering i danske virksomheder er det nu nok
tiden er gået vi forholder os
spørgsmål som tidligere ordførere også har været inde på altså om den her såkaldt uanmodede henvendelse til forbrugere
op for større muligheder for at
mailboksen og når man ligesom kender til udviklingen over de seneste år og
er blevet mindre af den slags eller færre af den slags henvendelser så er det nok ikke den rigtige vej at gå
for mange er en stor irritationskilde man kan jo hvis man ønsker nye vinterdæk selv
forbrugeren i virkeligheden allerede er sikret af den almindelige købslovgivning
og der en række andre elementer som som jeg synes fremgår af de meget grundige og fine høringssvar fra forbrugerorganisationerne
jeg synes det er lidt ærgerligt at regeringen langt hen af vejen har siddet den her kritik overhørig og ikke har taget højde for
mindretalsudtalelser og for deres høringssvar særlig fordi man selv inden for implementeringen eller hvad kan man sige af de her eu regler havde kunnet fastholde mange af de her elementer
med andre ord brugt den her tilpasning eller implementering af eu regler som en slags undskyldning for at svække beskyttelsen af forbrugerne
slet ikke eu skulle bestemme det her men i det her tilfælde er det så ikke eu der bestemmer det man bruger sådan set eu regler som som en undskyldning for at
lempe nogle regler og på den måde svække forbrugerbeskyttelsen og det synes jeg peger på på en regering som igen er mere optaget af
at markedsføre aggressivt end af brugernes rettigheder til at være i fred for
en egen compliancefunktion og intern revision og
det er selvfølgelig lidt vigtigt for os at vide præcis hvilke virksomheder man mener skal være omfattet af kravet og det kommer vi nok til at stille nogle spørgsmål
om undervejs
det her hvidvaskdirektiv anvendes en bredere definition af en reel
stadig flere typer af virksomheder får whistleblowerordninger hvor de ansatte anonymt kan henvende sig hvis der foregår noget kriminelt i
elementer i lovforslaget som som gør at vi umiddelbart er lidt betænkelige ved at støtte det
hovedproblemer som vi ser er de her skærpede krav til kundekendskabsprocedurer
man udvider personkredsen for den her
personer men ikke alene den politisk eksponerede person forstået som politikeren for det kunne måske være ok
i hvert fald tilhængere af at
og andet som vi sådan set synes hele folketinget burde registrere sig i det
børn og forældre nære samarbejdspartnere og en række andre personer med relation til folkevalgte politikere synes vi umiddelbart lyder lidt
måske forstå det i nogle af de lande som
private selskaber som skal holde en personkreds under skærpet opsyn
vi synes det lyder som en ret omsiggribende kontrol
vi vil stille nogle spørgsmål til hvor omfattende den her registrering egentlig
kan forvente der vil ligge hvordan
personfølsomme oplysninger hvem der skal føre tilsyn og så videre
i virkeligheden henviser til den her definition af terrorisme som
i straffelovens § en hundrede og fjorten b det er jo
fra starten har været meget kritiske over for den meget
uklare og vilkårlige definition
terror og støtte til terror en række eksperter har peget på at havde man støttet
firserne mens han sad ude på robben
så havde man kunnet dømmes for for terror og det er jo ikke hensigtsmæssigt vi har også set derhjemme hvordan en kurdisk tv station
det gør simpelt hen at det er for lemfældigt og umuligt for borgerne at vide om om støtten til en bestemt organisation eller fagforening i et eller andet land som for eksempel bekæmper diktatur er omfattet af terrordefinitionen det er klart
den bliver lavet om med det her lovforslag men det er for os at se et yderligere problem ved
vores primære bekymring vedrører altså den her
det er ikke betryggende og særlig da ikke med den regering vi har nu som vi jo
meget langt ja nogle gange ud over grænserne for hvad man må
og særlig selvfølgelig det konventionelle og industrielle landbrug det er bekymrende
uklart om klager i forbindelse med landzonetilladelse fortsat er til fuld prøvelse i nævnet eller om dette også
til erhvervs og vækstministeren fremover men det må vi stille spørgsmål
inde på sker der en voldsom fordyrelse af klagegebyret fra fem hundrede kroner til
hundrede kroner som danmarks
naturfredningsforening også påpeger
er det slet ikke en tilsvarende økonomisk byrde for landbruget når de skal klage altså
hensyn til naturen men omvendt er der ikke noget gebyr på at klage
når naturen truer det industrielle landbrugs interesser dyrt at klage på vegne af natur og miljø gratis at klage på vegne
det her lovforslag fremgår egentlig meget fint
klagesystemet skal afspejle en bedre balance mellem hensynet til vækst og udvikling over for hensynet til natur og miljø
underforstået mere fokus på hensynet til det konventionelle industrielle landbrug
hensynet til natur og miljø mere gylle mindre fri natur
den skævhed manifesterer sig desværre også i planklagenævnets sammensætning hvor der med forslaget skal være to sagkyndige
det tyder jo på at man ganske håndfast vil sikre at planklagenævnet har sit primære fokus på vækst frem for
natur og miljø og når vi snakker vækst her snakker vi altså om vækst i det konventionelle industrielle landbrug med alle de konsekvenser vi ved det har
indeholder som sagt tre elementer for det første vil man invitere den såkaldte tænketank cepos
regeringen altså skal forklare sig
jeg trak lidt på smilebåndet da jeg så
at regeringen ville have den her ultraliberalistiske cepos ind
der er tale om en plads i et repræsentantskab som mødes ganske sjældent og som nok ikke har den afgørende indflydelse på den linje som som vismændene lægger men jeg synes måske alligevel
om cepos fortjener
gentagne gange at der er blevet sat alvorlige videnskabelige spørgsmålstegn ved deres beregninger der
i sagen om ulighed i sundhed vi så i sagen om udgifterne
en diskussion af cepos uafhængighed cepos lavede jo en rapport der viste at vindenergi fører til skyhøje priser i danmark
er den slags ting som jeg tror gør at rigtig mange danskere nok opfatter cepos mere som politik end
som videnskab og som en ret stærkt måske af de stærkest politiserende af de såkaldte tænketanke
at give dem den anerkendelse der ligger i det her synes jeg godt man kan diskutere fornuften i og omvendt
troværdighed så jeg tilslutter mig i
de kommentarer som kom fra socialdemokratiets ordfører altså påpegningen af
og det kunne arbejdsgiversiden jo sådan set vælge
så noteret mig at det ønsker arbejdsgiversiden slet ikke så det må altså være
er så åbenbart lidt bestemt af
på vores produktivitet
kan godt være lidt bekymret for om der vil blive tale om en balanceret vurdering af det her
nogle ret voldsomme skævheder i den altså formanden var jo faktisk
ud og undsige sine egne konklusioner omkring de muligheder der var
overvurdering af effekterne for eksempel i forbindelse med privatisering og udlicitering da man slet ikke tager højde for en række af de negative eksternaliteter der
med med udliciteringer
anlægge vil det være balanceret vil man gå ind at se
for eksempel nationalbankens
halter er i råstofudvindingen
spørge sig selv om om de internationale fragtrater og olieprisen ikke
produktivitet hvis man får en grundig en balanceret redegørelse som vi
man har tillid til det eller ej og
herre ole birk olesen opfatter ultraliberalistisk som et skældsord jeg troede egentlig at liberal alliance sådan var stolte af at være sådan helt ude på den
liberalistiske yderfløj
er liberal det vi snakker om er om man støtter en liberalistisk politik
ændre på den måde som det danske samfund fungerer på det jo det som cepos står for det
men jeg opfatter dem som en stemme langt langt ude på højrefløjen og det tror
ikke et skældsord det er bare en konstatering af hvordan jeg ser det
har herre ole birk olesen lov til
en af de historier der bare handlede om at cepos var ude med en
til efterretning at herre ole birk olesen opfatter det som et skældsord personligt har jeg
virkelig er socialist og virkelig gerne vil skabe en en mere rimelig fordeling af rigdommen i samfundet og en demokratisering af økonomien så
jeg opfatter ae rådet som en mere troværdig spiller end cepos i forhold til om de er
at ae rådet som du selv siger
skabt af arbejderbevægelsen og i bestyrelsen sidder også folk fra socialdemokratiet akkurat ligesom cepos så vidt jeg ved i deres rådgivende råd i
politisk uafhængighed det handler mere om hvorvidt man på en eller anden måde skaber en anerkendelse af en tænketank som jeg synes har
være stærkt politiserende den seneste historie i dag hvor cepos går ud og roser nye borgerliges efter min mening nu skal jeg passe på med skældsordene meget vidtgående
med jeg har bare sagt at jeg er lidt bekymret for at man
smykker en tænketank som jeg synes har
med nogle fjer som som de ikke fortjener i forhold til det her med hensyn til det med hvem der i øvrigt
fint nok hvis udvælgelsen sker fra arbejdsgiversiden så det også meget tydeligt hvad
cepos repræsenterer det synes jeg
mens ae rådet er valgt af lønmodtagersiden
kunne være mere rigtigt hvis vi skal til at have tænketanke ind hvad så med cevea
modstykke på venstrefløjen nemlig cevea
de kapitalinteresser i ryggen som som cepos har men men den er der jo og jeg synes da det ville være et naturligt modtræk hvis
man endelig skulle have cepos ind at man også lod cevea
omkostningerne er for store men det som ole birk olesen glemmer i det regnestykke er
hvis man skal sænke de her skatter så skal pengene jo tages et sted fra for eksempel fra vores børnepasning for eksempel fra
sundhedssystem det har jo også dynamiske effekter herre ole birk olesen det har jo også effekter for vores
vi faktisk har frie medier og ikke murdochejede medier som i mange andre lande så det er lidt der her meget meget enøjede blik på økonomi som liberal alliance desværre repræsenterer
registreringsafgiften jo
være nogle andre hensyn end de rent statsfinansielle meget sjovt at herre ole birk olesen siger først at det ikke handler om statskassen og så alligevel