syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
udvikling i kystnærhedszonerne altså når vi har bevæget os tre hundrede
ind i landet jo stadig muligheder der skal vejes op i forhold til hensynet til både naturen og miljøet og dermed også de klitlandskaber der alt andet lige visse steder i danmark går længere ind end tre hundrede
skulle være interesseret i at ødelægge klitrækker
man kan vel roligt kalde det et emneskift
omtale et par af de nyeste initiativer eksempelvis de nye regler der begrænser punktforurening fra vaskepladser
landmanden skyller sine sprøjter og det seneste lovforslag om at vi skaber de her sprøjte og dyrkningsfrie beskyttelseszoner på fem og tyve
i tværtimod ligger det altså regeringen stærkt på sinde at beskytte vores grundvand vi har i danmark en meget restriktiv godkendelsesordning som siden midten af
er kravene i danmark faktisk mere restriktive end i andre eu lande hvilket betyder at landbruget har færre pesticider til rådighed
her skal man altså huske at det grundvand
er mange år gammelt grundvand det er grundvand der typisk er dannet i perioden
halvtreds frem til midten af nitten
halvfems ’erne de fund af pesticider der så ses i de her undersøgelser skyldes
overvejende del fortidens synder altså ikke nutidens så det må man sige er en arv som vi ikke bare kan regulere os ud af med et forbud mod fremtidens og nutidens anvendelse
rigtigt at der er konstateret en stigning i fund af glyfosat i grundvandet i to tusind og ni den stigning tager jeg
vi skal finde årsagerne så hurtigt som muligt
og her taler vi om fund i grundvandet som det fremhæves i bemærkningerne til forslaget
danmark anslået at man kan forvente overskridelser af grænseværdierne for godkendte midler i firs til halvfems boringer
ved ganske enkelt at opskalere ud fra de få fund
er gjort i drikkevandsboringer
den type simpel forholdsregning altså bare ikke et korrekt billede af situationen for eksempel
er der slet ikke fundet glyfosat i de drikkevandsboringer som er undersøgt i to tusind og ni og grænseværdien
har kun været overskredet i en ud af de omtrent fem hundrede drikkevandsboringer der er undersøgt i de sidste fjorten år og som stadig bruges i dag hvad angår brugen af
nitten fem og halvfems pålagt skrappe restriktioner i forbindelse med miljøstyrelsens revurdering af stoffet
er helt korrekt når det så af bemærkningerne til beslutningsforslaget fremgår at jeg
af bentazon overvejende skyldes tidligere tiders anvendelse eller også at
alle sammen enten forbudt nu
det tal er jo selvfølgelig foruroligende højt
samtidig viser tal fra den obligatoriske indberetning til miljøstyrelsen om boringslukninger at der i årene fra
år frem altså til to tusind og otte gennemsnitligt blev lukket seks og tyve boringer årligt på grund af pesticider den seneste indberetning viser at der i hele to tusind og ni kun blev lukket fire boringer som følge
noget mindre end de tal som forslagsstillerne præsenterer jeg synes også det meget meget vigtigt i den her debat
lægge ud med at få understreget at den grænseværdi
historik i forhold til roundup og dermed
mistanken tilbage i to tusind og tre var altså baseret på fund af glyfosat og nedbrydningsproduktet ampa i drænvand
kom der flere høringssvar som argumenterede for at kvaliteten af drænvand ikke kan sidestilles med kvaliteten af grundvand
blev det jo konkluderet at koncentrationen af glyfosat i drænvand er højere end i vand
passeret en tre meters zonen gennem jorden så glyfosat blev altså på den baggrund godkendt
det er så siden testet flere gange i varslingssystemet hvor de årlige gennemsnitskoncentrationer i grundvandsinstallationerne lå væsentligt
er den danske revurdering af glyfosatholdige produkter på baggrund af eu vurderingen og de danske monitoreringsdata afsluttet og det er
på baggrund af de nye resultater der så er kommet i forbindelse med grundvandsovervågningen er det jo at jeg som nævnt har bedt miljøstyrelsen og naturstyrelsen om en redegørelse om årsagen til de nye fund
den redegørelse som jeg også har refereret i min tale at vi får svaret på det inden sommerferien
på baggrund af de nye undersøgelser og det er derfor jeg har bedt
bymæssig bebyggelse altså en eller anden art af punktkildeforurening
resultatet af undersøgelsen fra miljøstyrelsen og naturstyrelsen inden vi går på sommerferie
der er jo tale om en lang række produkter lige præcis når vi
at vide at det ikke skulle kunne ske at det kommer ned i grundvandet det er også det
i forhold til at det opstår i grundvandet
af pesticidrestfund som altså skyldes fortidens synder og for en lang række af produkternes vedkommende
af indgreb vi har foretaget og løbende foretager i forhold til det her jeg synes også det er vigtigt at alle i debatten husker alvoren og husker
en situation er vi altså ikke i i danmark vi skal og må huske på
når vi så måler så meget som vi gør og måler så akkurat og
i det mindste koncentrationer så finder
også mere man finder mere så man
dokumentere at det faktisk er produkter der slet ikke er på markedet længere eller produkter der er blevet omfattet af restriktioner så det er vigtigt at have den balance
om den her umådelig vigtige opgave der handler om også fremadrettet at beskytte vores grundvand
hvad søren foregår der for det
jo fuldstændig korrekt at vi i forbindelse med behandlingen af et beslutningsforslag her i salen havde en drøftelse
den brede kreds i forbindelse med udvalget hvor jeg
har på nuværende tidspunkt den karakter at det faktisk har været sendt i en høring hos
på nuværende tidspunkt altså stadig væk at betragte som et arbejdspapir
også input fra dem og derfor
i hvert fald er værd at diskutere er jo det som vi allerede har drøftet flere gange
en redegørelse som hverken fru mette gjerskov eller jeg
vi taler jo virkelig om et unikt naturområde som det vil være i alles interesse
også er et unikt naturområde i årene der kommer
både vores børn og vores børnebørn kan nyde de
naturoplevelser der alt andet lige er i det område
vil debatten jo begynde og i særdeleshed i det område det drejer sig om
kan være diskussioner om hvad der monstro står i en sådan redegørelse
for mig at se fuldstændig naturligt vi
et rådgivende udvalg for tøndermarsken og
naturligt men det ændrer jo bare ikke ved det faktum at hverken fru mette gjerskov eller jeg altså sidder med den her redegørelse i hånden endnu
en anelse for tidligt
står her i folketinget og diskuterer indholdet af en redegørelse
er jo et element af en redegørelse
synes jeg måske det er en kende mærkeligt at man så ja nærmest hidser sig op over
i forhold til det område der sådan set er en del af borgmesterens kommune
den ligger ikke engang på mit bord jeg har
er i dialog med det rådgivende udvalg for tøndermarsken
en arbejdsgruppe der arbejder med tøndermarskens fremtid
blev blandt de parter der nu har dialogen det tror jeg vi kan være enige om men nu er der så
en borgmester der føler trang til at ud om ræve og betydningen af ræve
jeg kan da ikke forestille mig at socialdemokraterne vil være uenige med mig i at rævebestanden alt andet lige har betydning for fuglelivet i tøndermarsken
man har opfattet det store gennemarbejdede debatoplæg som jeg offentliggjorde i mandags
der er ingen tvivl om at da jeg var
skulle løfte det op i forhold til at eu også skulle komme med en strategi
der fik jeg til at starte med melding om at der ville gå lang tid før eu ville komme med den strategi det ændrede sig i løbet af foråret og derfor kom meldingen om at eu faktisk var lige på trapperne med en eu
er mig bekendt udkommet
faktisk allerede så hurtigt fik eus biodiversitetsstrategi
det meget afgørende at hele diskussionen om biodiversitet og om at få stoppet tilbagegangen i biodiversitet bliver foldet bredt ud når jeg siger bredt ud
derfor er et debatoplæg et meget meget vigtigt første skridt i det der også skal blive en dansk strategi så i stedet for
at være trist over at overskriften ikke hedder en strategi men derimod et trin et som er et debatoplæg
jeg da håbe på at man kunne glæde sig over alle de utrolig nyttige vigtige oplysninger der er i det og i øvrigt alle de initiativer der netop er
for at få alle danskere til rent faktisk at interessere sig for at vi skal have stoppet tilbagegangen i naturen ikke kun i danmark
andet spinnummer jeg mener vitterlig stadig at hele diskussionen om biodiversitet og mangfoldighed i naturen
et af de vigtigste vigtigste punkter i enhver miljøministers arbejdsportefølje
alle danskere per definition ved at mangfoldighed og nogle arter der er truet det tror jeg ganske enkelt
er vidende om og hvis ikke man er vidende om det hvordan skal man så interessere sig for det hvordan skal man så medvirke til rent faktisk også aktivt selv at kunne hjælpe til at få stoppet tilbagegangen
masser af ting man også kan gøre hjemme i sin have hvis man har en sådan
invasive arter og så videre så jeg synes det er
det her vigtige debatoplæg hvor der ligger masser af vigtige elementer og i øvrigt også masser af forklaringer på hvad det er vi gør
hvis ikke den vigtigste
nu skulle have stoppet tilbagegangen i naturens mangfoldighed og at det skulle lykkes i to tusind og ti og så stod man i to tusind og ti og kunne konstatere globalt set
hvor vi altså fik sat os nye mål og noget af det jeg gjorde som dansk forhandler var jo netop at insistere på at vi arbejder med målbare delmål at det ikke kan nytte noget at man bare udskyder
at vi skal stoppe i to tusind og tyve men ikke noget om hvordan det er jo sådan set
stenene på vejen det er skridtene i
at få stoppet tilbagegangen jeg synes det
kritiserer at jeg kommer med et debatoplæg og nærmest efterlyser
tager i danmark det vi jo netop gør med det her arbejde
i forhold til at få implementeret et forbud
at vi tager en helt ny måde en helt ny vidensform i brug vi argumenterer med cocktaileffekten altså det her at man som bruger kan blive udsat for små mængder
gøre det mere vanskeligt end det er men
er sådan set at vi får det her til at virke så det kommer forbrugerne til gavn og der er det
at vi kan få løftet det her op på et eu niveau
de fire ftalater i samtlige eu lande og det tror jeg stadig væk på at vi har en mulighed for netop med den her banebrydende måde at gøre det på
som vi mig bekendt bruger for første gang netop ved
at argumentere med kombinationseffekterne
tror jeg på at vi netop i det arbejde
import og salg for alvor kommer til at se
hvis vi bare helt så at sige egoistisk
sagde at vi kun kun gør det i danmark jeg mener at vi har en forbrugerinteresse i
folde det her ud så det rent faktisk også foregår på eu sporet og skulle det vise sig at der er
at få det igennem ad eu sporet
folketinget at så må vi gå den nationale vej men lad os nu lige stadig væk give give det et forsøg i forhold til
er vigtigt at få sagt og det var det jeg egentlig gjorde i i første omgang er at det stadig væk
om det bliver muligt at gennemføre et nationalt forbud fordi mange af de her produktkategorier jo er omfattet af totalharmoniseringer i eu
være til gavn hvis det bliver et eu forbud
blot for at sige at der arbejdes på et nationalt forbud mod de fire
samtidig med at der også sendes det her forslag til eu for at få forbuddet til at gælde
fru mette gjerskovs spørgsmål at det var borgmesteren der havde været ude
selv set nogen af de udtalelser
sidder jeg og er noget forundret over at der skulle være kommet en officiel pressemeddelelse fra det rådgivende udvalg
end ikke er kommet ind på mit bord derfor kan jeg kun tilslutte mig den forundring som både fru mette gjerskov
benny engelbrecht giver udtryk for når
en redegørelse som altså ikke har været forbi mit bord og
været forbi udvalgets bord den skal jo komme ind til mig
bære den videre til folketingets
miljø og planlægningsudvalg fuldstændig som aftalt
jeg kan kun bekræfte den forundring
om at få forklaret hvordan i alverden det kan være at andre mener at de er i en position hvor de skal offentliggøre en redegørelse
det vil jeg bekræfte fuldstændig
uden undren men til gengæld
undren over at der overhovedet skulle ske en eller anden offentliggørelse af en redegørelse som ikke har været forbi mit bord endnu
så forstå at der åbenbart har været en pressehistorie i går om at mikkel han skal dø
måske noget af substansen i det der handler om
nogle diskussioner om om det ikke er et af de håndtag et af de virkemidler
både miljøministeren og dermed også hele folketingets miljø og planlægningsudvalg kan
redegørelse og når den så er blevet offentliggjort ser jeg frem til at vi kommer til at fortsætte
producenternes opgave er
at hente elektronikaffaldet på de kommunale genbrugspladser og så stå for håndteringen af affaldet herfra den eksisterende model som jeg lige præcis har beskrevet
rigtig gode til at indsamle elektronikaffald at kommunerne så skal finansiere deres del af opgaven gennem affaldsgebyret er jo en del af den
tilbage i to tusind og fem der er så et nyt revideret weee direktiv under forhandling det forventes at blive vedtaget i slutningen af i år eller i hvert fald i første halvdel af to tusind og tolv så vi skal altså i løbet af
i folketinget til at se på de nationale regler for elektronikaffald og producentansvaret i tilknytning til weee direktivet så når det skal implementeres
nogle kommuner og producenter har nogle steder haft svært ved at blive enige om hvor tit og hvornår producenterne så er forpligtet til at hente elektronikaffald
mener jeg faktisk at parterne med udgangspunkt i den nye bekendtgørelse har fået skabt nogle gode rammer for samarbejdet
det fremføres i forslaget at der skal ske en ændring for at fremme producenternes incitament til at udvikle mere miljøvenlige produkter den målsætning
selvfølgelig er det vigtigt at det udstyr der kommer på markedet er så miljøvenligt som muligt men jeg mener dog ikke at
nødvendigvis bidrager til det hvad har jeg så gjort for at sikre mere
design jamen i forhandlingerne
handler om hvad elektronikudstyr må indeholde blev der vedtaget nye stramninger
fra dansk side var med til at sikre derudover synes jeg
om man netop ved hjælp af reglerne om producentansvar yderligere kan fremme miljørigtigt design af elektronikprodukter
kommissionens begrundede udtalelse tilbage i december to tusind og ni og kommissionen er ikke vendt tilbage siden kommissionen anfægtede ikke den eksisterende finansieringsmodel hvor kommunerne finansierer
med reglerne som jeg så vil komme tilbage til om lidt men inden da
vi har i miljøudvalget tidligere drøftet om indsamlingen
lige efter sommerferien og når den undersøgelse
om der er et grundlag for at stille yderligere krav til den kommunale indsamling for at opnå en endnu højere indsamlingsprocent hvis man pålægger producenterne at
politisk beslutningsproces som er fuldt oplyst forslaget lægger så op til en model hvor kommuner og producenter lokalt skal udarbejde aftaler der kompenserer kommunerne uanset at der lægges op til en forhandlingsløsning
kræver det en lovændring hvis producenterne skal pålægges at betale for kommunernes indsamling på affaldsområdet er der en lang tradition for
sker efter en grundig høring og med inddragelse af både parterne
den tradition mener jeg ikke der er særlig
samlet set er det altså min anbefaling at vi venter med at ændre lovgivningen på det her område til vi ved hvordan weee direktivet lander derudover er det altså min holdning holdning at der ikke bør ske ændringer
at store dele af branchen også vil være enig med mig i det synspunkt så derfor stemmer regeringen altså
beslutningsforslaget men jeg ser frem til en konstruktiv drøftelse af hvilke elementer det vil være interessant at undersøge
forberedelsen af en eventuel lovændring når det nye weee direktiv
nogen der vil nikke eller ryste på hovedet i forhold til hvad svaret er på det spørgsmål
hvad der har været af evalueringer tilbage i to tusind og ni men det vil jeg meget gerne finde svaret på og sørge for
to eller tre nationalparker på havet regeringen har som bekendt udpeget fem områder som nationalparker
første allerede oprettet det er nemlig thy mols bjerge og vadehavet den fjerde på tegnebrættet er
efter planerne er kongernes nordsjælland som vi har en forventning om kan blive en realitet til næste år med de her fem nationalparker
vadehavet allerede har fået en nationalpark som må siges
særligt område nemlig det tidevandspåvirkede vadehav med dets helt unikke naturværdier der kan med nationalparkloven i hånden oprettes nationalparker på havet
blandt andet at styrke naturen naturoplevelser friluftsliv og turisme gennem frivillige aftaler og projekter selv om vi har fået oprettet de tre første af fem
må man sige at vores erfaringer fortsat
jeg mene at der er god grund til at vente lidt og høste flere erfaringer
oprette drive og udvikle nationalparker
som kunne handle om at udpege nye nationalparker beslutningsforslaget her bygger på at nationalparkerne skal inddeles i zoner med forskellige restriktioner
råstofindvinding og på menneskers rekreative udnyttelse for eksempel sejlads jagt og så videre der må jeg sige at der
hjemmel i den nuværende nationalparklov til at
jeg enig med forslagsstillerne i at der er behov for at beskytte naturen i havet det gælder havets særlige naturtyper som for eksempel stenrev
marine miljømål med henblik på at opnå en god miljøtilstand
sektorministerierne
udpeget fem nationalparker og vi har foreløbig fået oprettet tre af områderne og der må jeg sige at hvis erfaringerne med nationalparkerne viser sig at være gode
vil jeg bestemt ikke afvise at vi i forligskredsen på et senere tidspunkt kan drøfte oprettelsen af nationalparker på havet
nationalparker i stil med nationalpark vadehavet hvor der ikke indføres restriktioner i forbindelse med oprettelsen og hvor drift og udvikling skal bygge på frivillighed
først skal have de fem planlagte nationalparker
på den baggrund agter regeringen ikke at stemme for det her beslutningsforslag
af at der ikke sker nogen beskyttelse på havet overhovedet og at en nationalpark vil give den beskyttelse og den kobling er jeg ikke enig
udpeger områderne men at der ikke på grund af
har vi jo netop på baggrund af natura to tusind
udpeget områder hvor der så er en beskyttelse
jo vigtigt ligesom at holde de to ting adskilt
modstander af begrebet nationalparker på på havet og det er også derfor jeg i min tale netop begrundede at vi
ikke er en klokkeklar afvisning men på nuværende tidspunkt er det en afvisning fordi
er hele baggrunden for beslutningsforslaget og der er det blot jeg siger vi har vedtaget en nationalparklov her i folketinget med et bredt flertal og vi har et godt forlig
og det er vi rigtig godt i gang med vi har indviet de tre af dem vi har to yderligere der skal indvies nu i forhold til
så at sige det jeg kalder den første omgang og når det så er sagt og når det er leveret
har gjort os erfaringer med de her nationalparker så står jeg ikke i dag og siger at så kommer der aldrig til at komme flere nationalparker i danmark
skabe et billede af at natura to tusind områderne ikke i sig selv er med til at beskytte havområderne
jeg mener jo netop i høj grad at den udpegning vi har lavet i forhold til natura to tusind områderne lige præcis øger den andel
netop også redegøre for at vi altså ligger i top i forhold til
procentdel af arealerne af havene der er udpeget til natura to tusind områder der har vi altså udpeget
den her specifikke beskyttelse og
er kendetegnet ved at have nogle særlige naturkvaliteter
det næste beslutningsforslag som vi nu skal behandle
her område foregangsland i forhold til udviklingen af nye ordninger som for eksempel betyder at danmark har sikret
til gennemførelsen af vådområdeindsatsen i grøn vækst i danmark har vi også gode erfaringer med at udnytte mulighederne
der er en eu fond målrettet mod naturtiltag
alle parter får noget alle parter giver noget et andet helt frisk eksempel
er en aftale mellem naturstyrelsen og et teleselskab efter den her aftale har teleselskabet forpligtet sig til at betale udgiften
for hver ny helårskunde som selskabet skriver kontrakt med det svarer til at der bliver leveret fyrre løvtræer
den her nye type aftale er et eksempel på hvordan tingene udvikler sig når det gælder samarbejde omkring finansiering af naturinitiativer
jeg tror virkelig på at den her aftale kan gå hen og blive et foregangseksempel
det hele taget tjene som inspiration for det fremtidige samarbejde mellem staten og det private erhvervsliv
for at understrege at regeringen altså har stor fokus på mulighederne for at supplere den statslige finansiering af natur og miljøindsatsen
med andre finansieringskilder
arbejder vi som nævnt målrettet og intensivt på at sikre en grøn landbrugspolitik vi afsøger løbende andre muligheder og vi griber dem når vi kan
behøver vi altså ikke en naturøkonomisk kommission som skal bruges til at fortælle os hvordan vi skal fokusere
det vil være spild af ressourcer og det vil medføre et unødvendigt bureaukrati
qua regeringens stålsatte vilje
det som vi blandt andet har gjort med grøn vækst så når der er et forslag her i dag om at nu skal vi så nedsætte en naturkommission
er det blot at jeg afviser det og siger men det er da ikke naturkommissionen som skal løse udfordringerne med at skabe mere natur i danmark det skal de initiativer
at man indgår private og offentlige samarbejder og derigennem får skabt yderligere
der så er røget tilbage
årige initiativer det her med det lange seje træk og netop at sikre finansieringskilder som også har en fortløbende profil altså det her med at vi vedbliver med at kunne have finansieringskilder til
er jo også lige præcis den greening of
på internationalt altså det her med
en grøn profil som vi jo netop arbejder målrettet for så jeg synes det er tankevækkende at socialdemokraterne her
at skabe et billede af at vi ikke får skabt midler og fundamenter som jo netop er langsigtede initiativer og
sikre finansieringen i årene frem
det regeringen gør det er lige præcis det regeringen er
og det er jo også lige præcis det der gør at hele grøn vækst aftalen altså har så omfattende en naturindsats
om at skatterne
anerkende
til folkeskoleområdet og have en drøftelse med ministeren om lærernes undervisningstid
ikke er helt sammenlignelige tal vi får
meget tid lærerne bruger i undervisningslokalet altså til den reelle
ind til om ministeren mener at det antal timer som lærerne i dag underviser eleverne i
udgangspunkt i eurostats tal som også fokuserer på hvor mange elever
der er per lærer i folkeskolerne rundtomkring i de europæiske lande og også i japan og
i usa så har vi igen den samme diskussion
man ikke vil anerkende tallene jeg er enig i at i forhold
sammenligne pærer og bananer og det har ikke rigtig nogen gavn
lidt forvirring om hvad det er man melder ind
nogle gange have en bekymring for om det er de reelle tal man har så mit spørgsmål er
alt andet lige er at være lærer er det så godt nok at man kun er fyrre procent i kerneopgaven
kan være enige om handler om den reelle undervisning er det godt nok og er det godt nok at vi har
er snittet godt nok og er den reelle tid
vi sidder her i folketingssalen og skal stemme
kost for vores land
beskæftigelsesministeren om hun kan se sig selv i øjnene om morgenen
at man nu skaber en situation
gøre en indsats for at få et arbejde
når vi lige om lidt skal stemme om det her lovforslag vil opleve
man kan sågar starte en diskussion om
jeg mener at vi har nogle aldeles fornuftige ydelser i dag jeg mener at vi har et meget meget finmasket socialt sikkerhedsnet og det ser vi
som mener at det her skal skydes
nu skal øge ydelserne og man har selv fået svar på
rent faktisk kommer til at koste arbejdspladser
oprigtigt være tilhænger
også kommer til at gælde for børn mellem tolv og femten år
hensigten med at gøre det er selvfølgelig også
konkret betyde at den nuværende lov som tilbyder ledsageordning til de unge mellem seksten og atten år
så bliver udvidet sådan at tilbuddet altså også kommer til at gælde allerede
tolv til femten årige hele den her ledsageordning og udvidelsen af den den blev indført på forsøgsbasis tilbage i
har man så efterfølgende evalueret og
næsten sige at det siger sig selv at evalueringen viser at det var en af den type initiativer som virkelig blev blev godt modtaget og der var generel tilfredshed både hos de pågældende som selv modtog
selvfølgelig også både hos forældre og
ønsker at deltage i forskellige selvvalgte aktiviteter uden for hjemmet er man
mener vi i venstre også og vi bakker op om om det man er blevet enige om i
afhængighed og at man herigennem altså får skabt mere frihed og mere selvbestemmelse i de unges liv ganske enkelt siger vi
funktionsnedsættelsen begrænse
en rapport fra sfi som viser
i høj grad belaster barnets sociale relationer til eksempelvis jævnaldrende kammerater og det her forslag det her initiativ vil helt klart hjælpe
helt generelt kan jeg konstatere og tilslutte mig vi finder det glædeligt i venstre at der fokuseres på børn og unge med funktionsnedsættelse og
at få en dialog med ministeren om
omkring det det frie valg
var således at man i
ministeren udtale at kommunerne for fremtiden bør have bedre redskaber til at
jeg blot spørge ministeren om det så betyder at det frie skolevalg
af det frie skolevalg som ministeren jo ellers har erklæret med med præsentationen af det kommende lovforslag som blev
lidt dobbeltsidigt eller i hvert fald lidt modsatrettet og det er sådan set mit første helt konkrete
at betyde en
måden ministeren var citeret på i kristeligt dagblad så ikke harmonerer med det lovforslag som er på vej det er
er det jo indlysende at det er et emne som optager rigtig mange og selvfølgelig ikke mindst
forældre til skolesøgende børn
i venstre er meget optaget af hvad der så ligger i den her
det kan være i de tilfælde hvor hvor det er en sårbar klasse og det er
set ganske enig med ministeren i
de andre muligheder der åbnes op for i kommunerne vil det så reelt betyde
som et eksempel at man så
sige nu er københavns kommune ét stort skoledistrikt og dermed er det reelle frie skolevalg lige pludselig sat fuldstændig ud af spil for
nedlægge skoledistrikter og dermed helt reelt afskaffe
er med på hvis ministeren ikke kan gå helt i detaljer her
beskrive den her snævre mulighed sådan lidt nærmere hvad
for nogle redskaber vi har været inde på et konkret eksempel
være en kommune som som kigger på sine folkeskoler og siger jamen
have præcis den her sammensætning og så bruger vi de regler nemlig at der skal være så og så mange børn med de og de sprogfærdigheder så og så mange børn med de og de interesser altså hvor langt går de her snævre muligheder
indkaldt til den her forespørgselsdebat det er et relevant emne og ministeren har jo ret i at vi
ligger os meget på sinde fordi der netop var den her undersøgelse der gav et meget tydeligt praj om at man faktisk ikke
tage med hvis man har lyst
jeg er uendelig glad for at ministeren både på det åbne samråd og også i dag i folketingssalen meget meget tydeligt gør rede for
til diskussion det er lovgivning og det skal man altså leve op til og derfor
kanonlisterne skal stof
man kan så blive bekymret som folkeskolelærer tror jeg
man kan komme igennem dem på mange måder man kan nøjes med blot at læse en enkelt folkevise
nogle vil påstå at
fem og tyve procent af undervisningstiden i faget historie og dermed har man altså
alle mulige andre emner ind i historieundervisningen det siger jeg for at gøre opmærksom på at det her
det her er en vigtig forpligtelse
bliver talt om den fælles referenceramme både når vi taler litteraturkanon og når vi taler historiekanon jeg er overordentlig bekymret
hvis vi kommer til at bevæge os derhen hvor det lige pludselig bliver sådan lidt
jeg er selv elev fra ritt bjerregaards folkeskole jeg var ikke imponeret og der er gevaldige huller i historieundervisningen i hvert fald den jeg oplevede i min folkeskoletid
taget ad notam i en grad
som vi kan være stolte af med et bredt politisk flertal har vi vedtaget kanonlisterne
dem implementeret i de fælles mål for fagene i både historie
er fuldt implementeret endnu så det er stadig væk et øjebliksbillede
at vi i venstre værner om lige præcis det vigtige forarbejde der har ligget i at få udarbejdet kanonlisterne
som er hele det fælles fundament for en fælles referenceramme for danske skoleelever det står vi ved og det er også derfor vi bakker op om
det er obligatorisk det er rigtigt det siger ordføreren også men så kommer den her vedtagelsestekst
man altså gerne fremover i højere grad sige at kanonlisterne skal bruges som inspiration til folkeskolens lærere jeg opfatter præcis som herre alex ahrendtsen at
nye familiemedlemmer fra radikale venstre og socialistisk folkeparti øvet deres indflydelse i en
der ikke være tvivl om det ordføreren taler om at en
mere fleksibelt mere frivilligt skulle være at
udvælge stoffet ud fra den enkelte elevs
kan man ikke det med de eksisterende obligatoriske
et fornuftigt forløb og et grundigt forarbejde som herre alex ahrendtsen var inde på i sin ordførertale var det noget der skabte stor
de forfattere der nu var en del af kanonlisten i litteratur vi taler om fjorten forfattere
også derfor at vi måske var
overraskede over at man så gladeligt
vel vidende at man faktisk havde tordnet meget markant imod forskellige elementer både når vi taler om nationale tests og når vi taler om kanonlister og så videre derfor
i regeringen nu kan man så sidde med ved bordet og så ellers begynde at kæmpe for at ændre radikalt på tingene til det vil jeg
spørge når vi så nu har de her obligatoriske kanonlister i den danske folkeskole hvad
listerne som som gør at
fjorten forfatterskaber og så folkeviser hvad er det der er detailregulering
fjorten forfatterskaber hc andersen er på
sætte kryds ved ham skal folkeskoleeleverne nok møde
at den danske folkeskoleelev
gode undervisning som jeg er meget meget enig
mellem at skabe den gode undervisning og så at have en forpligtelse der handler om at man eksempelvis i dansk er forbi
af danskundervisningen og er det heldigvis også men at man har lavet det her grundige arbejde med at sige
fjorten forfatterskaber jo ikke står lige præcis hvilke værker det er man skal tage fat i
jeg kunne godt tænke mig at vide om ordføreren oprigtigt mener at folkeskolen bliver styrket fagligt
tør tage politisk stilling til at der eksempelvis er fjorten forfatterskaber og en kronologisk historie
som man skal følge er ordføreren overhovedet ikke bare en µ bekymret
en eller anden grad af venden tilbage til den folkeskole som tilsyneladende både
har erfaringer med har været rimelig hullet
om hvordan de opfatter kvaliteten
har det noget med kanonen gøre har det noget at gøre med at vi stiller for høje faglige krav skal vi slække på kravene er det det som
hvert fald er meget optaget af at ordføreren også bliver klar over og det er at der
sket faglige forbedringer igennem de sidste ti år i forhold til eksempelvis eleverne læsefærdigheder og det håber jeg at
detailregulere i en grad hvor vi går ind og minutiøst tilrettelægger de faglige læseplaner nogle gange kan det dog godt være fristende
er der nogle gange frustrationer i forhold til det faglige udbytte af det at have gået så mange år i folkeskolen
også hele baggrunden for den debat der rejste sig
med lige at vende tilbage til det debatten handler om nemlig kanonlisterne og hvorvidt de skal være obligatoriske
skal tjene som inspiration vil det gøre danskundervisningen bedre hvis man siger gør hvad i har lyst til
underviser i hc andersen tove ditlevsen eller karen blixen eller hvem det nu er må i selv om alt er ligegyldigt bliver alt så ikke bare
tilbage til til ordføreren ordføreren forklarede i sin ordførertale
for begge fag både dansk og historie som forhindrer
folketinget i faktisk at tage stilling til om der er behov for et historisk fundament en grundviden en sådan hel basal viden
nogle forfatterskaber og nogle historiske begivenheder er de to ting
to lovforslag inden for folkeskoleområdet
som jeg kunne forestille mig
forenklingsforslag og der må jeg starte med at sige at vi i
meget interesseret i at bureaukratiet så vidt muligt
bidrager med en forenkling af hele processen omkring
at kommunerne nu vil kunne få mulighed for at bruge mere tid på
lovforslaget her vil betyde at kommunerne ikke længere skal udarbejde de detaljerede redegørelser
forventede brug af pladser ved de regionale
det er fornuftigt at det nærmere indhold af rammeaftalerne med det her lovforslag kan fastlægges i regionalt regi det skaber fleksibilitet og det letter unødige arbejdsbyrder
det her lovforslag begrænset til et minimum så
tak for det ordlyden i det her lovforslag er noget
men ønsket om at skabe en
set også fuldstændig enige i men
er en mangel på inklusion i dag at vi kan se af tredive procent af de penge der bruges
til undervisning rent faktisk er kanaliseret ud til specialundervisning og at rigtig mange elever ikke er en del af det man kalder normaltfeltet
store resultater i den retning jeg synes vi har haft nogle rigtig gode drøftelser i forbindelse med overhovedet
førstebehandlingen det er kun førstebehandlingen og
i folketingsudvalget
som et brud med et tabu der handler om at blot fordi man adskiller sig fra normen i forhold til indlæring
deltage i den såkaldte normale undervisning
vil vi meget gerne bevæge os væk fra den
det her lovforslag jo altså omfavner faglighed og frihed som var venstre og
konservatives oplæg til
bedre folkeskole lagde netop også op til mere frihed til selvbestemmelse
af en anerkendelse af behovet for specialklasser netop det
hvor der er plads til udvikling på et andet niveau er
nødvendigt for både de socialt og fagligt stærke og
essensen i hele den her diskussion er jo altså netop at finde balancegangen i brugen af klasserne
trinnet til at turde vende både strukturerne
at anvende nye indlæringsmetoder
indlæringsmetoder og holddeling i det hele taget ikke
går hen og bliver associeret med sådan et eller andet skræmmebillede
netop er med til at skabe fleksibilitet og dynamik i
er meget vigtigt i den her diskussion at inklusionsdebatten jo ikke handler om at begavede og besværede elever
sidde i samme klasse og træde hinanden over tæerne uden at nogen af dem bliver klogere
handler altså om at omfavne de muligheder der ligger i at samle elever på eget niveau hvor de lærer bedst og dernæst indrette det her mere
omfavnende læringsmiljø hvor der er plads til udfoldelse og udvikling i det faglige og menneskelige rum
det her lovforslag er et meget meget vigtigt skridt på vejen nu går jeg ikke ind i al teknikken
vi rent faktisk gør men lovforslaget her er
og jeg er glad for at det sker i regi af folkeskoleforligskredsen
blevet en stor glad familie der bakker op om de her ting og tager nogle nogle alvorlige og
også svære politiske beslutninger for
specialundervisningen nu først er med den store etikette på
har behov for mere end ni timer om ugen jeg synes det er vigtigt at vi tager det her skridt jeg synes
og jeg glæder mig meget til at følge hele implementeringen
fælles politiske mål for hvad det egentlig skal bidrage til men
mange stærke skoleledere som glæder sig til
løfte den her opgave jeg tror på at rigtig mange af dem kan jeg tror også
en anelse deprimeret og jeg bliver også en anelse harm på lærerstandens vegne
danske folkeskolelærere er uddannet til at undervise
meget der egentlig er blevet trukket ud af normalfeltet og er gået til specialfeltet og det er det øvelse nu rykker tilbage til normalfeltet kan ordføreren så ikke anerkende
lige præcis med de her tretten milliard kr vi taler om altså de tredive
af den almindelige folkeskole altså af den helt grundlæggende folkeskole
af den danske folkeskole kan finde sted om det på den enkelte skole og i den enkelte kommune betyder at
og videreuddannelse af lærerne kan meget vel være
håndtere både på den enkelte skole og i det enkelte skolevæsen
og skaber vi skaber rammerne for at det kan ske og det er derfor
at få det til at hænge sammen med enhedslistens syn på det
af et samfund hvor der er skabt lige muligheder muligheder som jo netop ikke er skabt
det ordføreren siger og det der tilsyneladende er rød
der skal afholdes tre måneders barsel af farmand
fra den samlede pulje af barsel som jo er tilpasset barnet
tre måneders barsel
her øremærkede barsel til mændene hvad sker der så med kvindens ret og mulighed for at tage barsel
lad mig gøre det ganske klart at det støtter vi selvfølgelig fra venstres side vi mener at sådan en præcision
er fornuftig da det jo alt andet lige må skabe en større gennemsigtighed i forhold til de enkelte afgørelser og også det grundlag de træffes på
at få indført grænser for hvor sent kommuner og regioner kan fremsætte krav om betaling når en kommune har købt pladser
det er også et meget fornuftigt forslag som vi fuldt ud bakker op om
selvfølgelig har til hensigt at øge retssikkerheden ved behandlingen af klager over kommunale afgørelser
meget positivt stemt over for og det femte element skal jeg så
at vi ikke støtter det men jeg har visse bekymringer for det her
det handler om justeringen af
de store søskendeflokke hvor man altså nu vil
refusion ved
har af social belastning for både barnet og og familien men at
nu ved at ændre på
også glad for at der i bemærkningerne står at det er noget vi vil følge meget meget tæt
en kommune sidder med en søskendeflok lad os antage at der er fire søskende og lad os så sige at den faglige vurdering går på at det er de tre søskende der ville have gavn af at blive anbragt uden for hjemmet men at man så rent faktisk vælger
for området hvad det kommer til at skabe af måske negative incitamentsstrukturer jeg har også en bekymring i forhold til fokus på hele det forebyggende sociale arbejde altså hele hjælpen
de familier som er ramt af eksempelvis manglende forældreevne som ikke kan
kommunens incitamenter til rent faktisk
og gøre en stor indsats i
det forebyggende arbejde ved at
et større kommunalt regnestykke her hvor man egentlig ikke så at sige økonomisk kan se at der er en fordel
det ved jeg også godt er adresseret i lovforslaget men rent juridisk kommer vi måske til at fjerne nogle af de her incitamenter
det element i lovforslaget som jeg har en bekymring for
som måske i dag ikke har dyre
skulle rammes af økonomien i de kommuner som måske ikke er lykkedes særlig godt med den forebyggende indsats og det er altså det
bekymring det er det element i lovforslaget som vi mener indebærer nogle potentielle problemstillinger og som vi derfor vil
er der altså ud af de fem elementer
tom behnkes første spørgsmål hvor ordføreren svarer
økonomiske hensyn i de her sager
under eksisterende lovgivning altså kun skal tages økonomiske hensyn jeg kan se på ordførerens ansigtsudtryk nu at
selvfølgelig er det blot en præcisering af eksisterende lovgivning i forhold til at der altså både ses på det faglige tilbud og også
når vi nu sidder og kigger på de her forskellige grænser og man så taler om eksempelvis et anbringelsestilbud der koster kommunen en million
reelt kan koste altså er det rimeligt at en kommunalpolitiker eksempelvis fagligt spørger ind til
masser af faglighed om
en million kroner eller de tre
eller hvad det nu måtte være altså har ordføreren et bud på hvad der er
børne og undervisningsministeren bemyndigelse til at kunne fastsætte regler om at bopælskommunen i anbringelsessager
skal kunne inddrages og godkende det undervisningstilbud som gives af den kommune
udgangspunkt nærmest som en overraskelse
i venstre mener vi helt grundlæggende at det er ret vigtigt at der tages udgangspunkt i det enkelte barn og det enkelte barns behov og at det selvfølgelig tilgodeses i videst muligt omfang
og der må man sige at det selvfølgelig er afgørende at at de som skal finde det korrekte skoletilbud
når der skal foretages vurderinger af hvilke undervisningstilbud der skal tilbydes
hvor barnet har sin bopæl altså i bopælskommunen
mener vi at det er ganske rimeligt at det er bopælskommunen der får indflydelse på hvilket undervisningstilbud barnet gives da det også er bopælskommunen som
at det vil bidrage til at sikre inklusionen af de anbragte børn og af børn som er henvist til dagbehandlingstilbud i en anden kommune end bopælskommunen inklusion er
elevernes udvikling og læring så vidt muligt bør understøttes i den almindelige folkeskole dels
det kan være med til at sænke de i forvejen meget høje udgifter forbundet med at en stor andel elever udskilles
til specialundervisning så altså helt grundlæggende
at sikre at undervisningen tilbydes med udgangspunkt i barnets behov og med målet om inklusion i den almindelige folkeskole når dette er muligt og
et lovforslag der har været drøftet indgående
set aftalt at vi skulle kigge på det
permanent hvad er det så vi gør permanent
det synes jeg er helt fantastisk der skal ikke herske nogen tvivl om at vi i venstre fuldt og helt bakker op om det frie valg det er ganske enkelt for os en helt afgørende faktor i bestræbelserne på at fastholde
til hvordan vi kan gøre det endnu bedre og jeg vil sige det lovforslag vi jo så står med nu lige præcis er medtaget de anbefalinger som rambøll er kommet med de justeringer
skolezapning praksis viser at
til tider har behov for at kunne suspendere det frie skolevalg og det muliggør det her lovforslag i
kan man måske godt diskutere om det kommer til at blive oplevet som en indskrænkning af det frie valg for elever med behov for den vidtgående specialundervisning
hvert fald noget som jeg har rejst over for ministeren og som vi har drøftet i
hele princippet om at pengene
i det her lovforslag men det ændrer ikke ved at jeg synes det er vigtigt at vi har fokus på det
men faktisk ønsker det i nabokommunen og måske ønsker et
en anden type tilbud det er et princip som jeg mener at vi skal drøfte det er ikke indeholdt her i lovforslaget
at evalueringsparterne påpeger
det vil være ret uheldigt hvis de elever med behov for et skoleskift ikke længere kan benytte sig af det frie skolevalg i dag er der
der har gavn af det frie valg men altså overordnet set er der tilfredshed både hos forældre og interesseorganisationer inden for folkeskoleområdet og med de nye justeringer til at afhjælpe
og jeg synes også at ordføreren giver udtryk for
at være radikal lige nu og skulle stå og medvirke til at permanentgøre det frie valg som som det også
radikale har været imod
er det helt grundlæggende man har eller har haft
bekymring der så handler om
hele retorikken om
en enhedsskole og dermed kun folkeskolen og
skal skabe hjemmel til at børne og undervisningsministeren kan bemyndige ankestyrelsen under social og integrationsministeren til at varetage sekretariatsbetjeningen af klagenævnet
forventer vi selvfølgelig også at der vil være en en øget professionalisering af sekretariatsbetjeningen af klagenævnet og det
gode ting her under debatten særlig hæftede jeg mig ved fru anne baastrups kommentar om at vi er en frygtelig hyggelig forsamling i nordisk råd
og med den meget vigtige høring som vi oplevede i tirsdags og hele vejen
at det her altså har høj prioritet og det har mere end det der er et politisk krav om at
utrolig glad for at der fra justitsministerens side nu også er tilkendegivet vigtigheden af hele det her fremadrettede arbejde med at forebygge at der kommer nye grænsehindringer og særlig
ministerens forklaring om at det her med at
i min glade naivitet havde sådan et ønske om at vi når vi står med
deklaration på bagsiden og den står jo på nordisk
implementeres jo på den måde i hvert fald på en matasflaske det ville være fantastisk men jeg forstår det
ved den her specielle lejlighed at
at der opstår nye grænsehindringer ved ny lovgivning
nordiske lovgivning eller bliver det sådan at der for hvert område skal være en der udpeges til
den nordiske vagthund hvis man kan kalde det det det kunne jeg umådelig godt tænke mig
at høre justitsministerens bud på så vi kan komme det lidt nærmere vi står jo helt konkret med med grænsehindringslisten og jeg ved godt
og det er rigtigt at der er sat
det løses så ved
utrolig godt tænke mig at høre justitsministerens mere konkrete bud på hvordan man
og det kan vi jo også løfte sløret for kommer kommer til at være en del af de forhandlinger vi starter jo netop
vi står med listen og her er tre og tredive og dem kan vi fordele ud i de ministerier hvor de rettelig hører hjemme
være med at bruge brevskabelonen den har ikke virket
specifikke optegnelser også på skrift sådan så det
de samtaler man måtte have internt i regeringen
systemet bag ministeren som jo altså har til opgave at løse
tak herre formand jeg vil gerne starte
takke ministeren for en
et beslutningsforslag vi står med her i dag og hvorfor det er vigtigt
meget enig i de ting der er sagt fra ministerens side
mig slå fast at hvis der er et element i venstres folkeskolepolitik man både kan markere med en overstregningspen og også sætte to streger under er
elevplanerne er altså med til at sikre
være et bureaukratisk lag men fordi de netop forpligter elever lærere og forældre til at samarbejde om at sikre god og udbytterig undervisning i venstre er vi ikke rigide
elevplanerne vi vil gerne kigge på om noget kan gøres klogere om noget kan gøres smartere eller
forenklinger af elevplanerne både udfordringsretten og også frikommuneforsøgene
at der er elementer og steder hvor man kan gøre det mere fleksibelt men vi vil altså ikke være med til at afskaffe elevplanerne helt generelt som det nyttige evalueringsværktøj vi betragter elevplanerne som og så er det jo altså også
allerede sådan i dag det var ministeren også inde på at der altså ikke er tale om central styring eller en fast skabelon for hvordan elevplanerne skal se ud
har kommunerne og skolerne udstrakt frihed til selv at beslutte hvordan man vil opbygge
bruge elevplanerne så afslutningsvis vil jeg understrege både med fed pen og med en rød tusstreg nedenunder at venstres holdning til emnet er at elevplanerne
vigtigt element i at sikre fagligheden i folkeskolen derfor stemmer vi imod
har vi jo helt konkrete eksempler fra en række kommuner som sidder og arbejder med lovgivningen og som dermed også kan sætte fingeren på hvor det kan forenkles
det er for tidligt at stå og sige at det lige præcis
her og her vi forenkler det fordi vi faktisk har
jo også været fremme mere end halvtreds kommuner som lige aktuelt nu og her har forsøg med hvordan de arbejder med elevplanerne på en mere fleksibel måde det er en viden som ministeriet indsamler og det er jo også det som jeg forventer
ministerens udspil til reformen af folkeskolen
kigger jeg meget gerne åbent på dem men jeg mener ikke
taler vi netop om at vi udstikker en overordnet ramme som handler om at vi for eksempel mener at evaluering er ualmindelig vigtigt
i den danske folkeskole for netop at sikre fokus på det faglige udbytte dertil er elevplanerne det har de
om det skal foregå i alle fag
nogle ting man kan diskutere og det er meget af det der bliver lavet forsøg med nu
en tyk streg under at vi går ind for frihed
glad for de elevplaner jeg er rigtig glad for den konkrete dagsorden jeg kan sidde med i dialog med mine børns lærere når vi har den årlige skole hjem samtale det er et vigtigt værktøj og det er kommet
folkeskole og siddet og lavet mange elevplaner og brugt dem umådelig aktivt netop i samarbejdet med hele
og nok så vigtigt i samarbejdet med forældrene så det vidner jo om at der har været
forskellige måder og er mange forskellige måder at implementere elevplanerne på der synes jeg det er så vigtigt at man lærer af de gode
hvor uendelig mange folkeskoler der gør det her rigtig godt
vil også afvise at det her skulle være udtryk for politisk drilleri
at vi har de obligatoriske elevplaner derfor synes jeg at at jeg må give udtryk for politisk bekymring når man når man på den her måde
at man synes det er noget fjolleri ordføreren taler meget om at udviklingen skal ske ude på skolerne
udvikling ved brug af en elevplan er det helt utænkeligt
at der sker en udvikling både for den enkelte elev
at elevplaner er gode evalueringsredskaber og at elevplaner er en del af den danske folkeskole og at man faktisk fra radikal side bakker op om at der eksisterer elevplaner og at man er optaget af at det måske kan gøres
hvis det er tilfældet tror jeg sådan set man kan stå at konstatere at vi er enige men der må jeg bare sige at det tror jeg ikke er tilfældet når man ruller tilbage i diskussionerne om indførelsen af elevplanerne og lytter til ordførerens
eleverne og lærerne omkring den pågældende elev ellers kommunikere sammen i forhold til udviklingen hvad angår læsefærdigheder
at vi faktisk har opfundet det her redskab der hedder en elevplan og som alle benytter derude
faktisk er en opbakning til at det her værktøj giver rigtig god mening og at der også er en vilje til at diskutere større fleksibilitetsgrader i det
tilkendegivelse om fra venstres side i den her debat så anerkender jeg at ordføreren nu også står og taler om netop det her med at
det der matcher ordførerens ønske om
have en systematisk indsamlet viden
i de situationer hvor det vil gavne eleverne at der
har skabt mulighederne for at man kan
jeg ser selvsagt lidt med bekymring på
mellem den faglige præstation på en privatskole kontra
de enkelte elever får det bedst mulige og dermed det største
samme fejl som tilbage i nitten firserne hvor man havde fast holddeling