syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
i forbindelse med det her og det er hvis der skal være nogen som helst realitet i den bekymring statsministeren siger hun også har om de her forhold
det forslag af bordet med henblik på at vi også sikrer det danske velfærdssystem
optjeningsprincip er i strid med reglerne ja det er det vistnok
statsministeren at man en sen aften valgte på skatteministeriets hjemmeside at lægge en information ud om at nu ville man så fra den danske regerings side foreslå det her optjeningsprincip taget af bordet
cirka en times arbejde om dagen
det var retsstatsprincippet der var afgørende skulle turde tage kampen
sund fornuft der sejrer selvfølgelig skal man da have lov til at have
ikke kan få fulde sociale ydelser her eksempelvis børnecheck
har arbejdet i danmark i lad os sige som vi foreslog sidst og fik igennem to år er det ikke en retsstat værdigt
så havde vi lidt pingpong om det i forhold til eu og børnecheck og så videre men hvis vi lever i en retsstat
også lighed for loven og hvis der er lighed for loven
betaler sin skat og betaler for lidt ja så er der et system der sikrer at det bliver rettet op
retsmæssige skat men omvendt hvis man betaler for meget
eller hvad her har jeg beretning
her i august måned og som fortæller at der jo i den grad har været fejl
at det skatteministeren så agter at gøre ved det
i forhold til to tusind og elleve vurderingerne så er mit spørgsmål selvfølgelig til statsministeren vil det være en ny facon fremover i vores retsstat når der skal være lighed for loven
men skal vi så ikke være enige om at vi kun lige går kort tid tilbage ikke for langt tilbage
det er for besværligt at gå længere tilbage så kan man som skatteyder sige
finde ud af hvad jeg skulle betale i skat
med det jeg nu har betalt og ikke efterbetale resten kan statsministeren se at der her er et eller andet i forhold
en retsstat og lighed for loven der halter og hvad vil statsministeren gøre for
blive enige om vil være klogt men det jeg spurgte statsministeren om
de mennesker der har betalt for meget
så kan det godt være at statsministeren siger jo men i forhold til en vis del af ejendomsmarkedet
må bare spørge statsministeren holdningsmæssigt i forhold til
blive efteropkrævet en skat de egentlig skulle have betalt kunne sige det er besværligt
det et argument argument som statsministeren synes er rimeligt og hvis ikke hvorfor må skattemyndighederne så bruge
hvis man betaler for meget i skat
og hvis man ikke skal kunne få det fordi det er i orden at skattemyndighederne siger
er for uoverskueligt så spørger jeg bare i al sin enkelhed
bruge fra skatteyderens side mod skattevæsenet så næste gang man bliver opkrævet ekstra fordi man har betalt for lidt i skat
jo også lang tid siden og jeg skal også høre en revisor hvis jeg skal finde ud af det her
jeg tror jo at statsministeren vil svare nej og det synes jeg da her afslutningsvis at statsministeren skulle så efterlader det selvfølgelig bare en videre diskussion
vi nu ville møde en statsminister her i spørgetimen hvor tingene ville forholde sig helt anderledes
så jeg sad jo
jeg har så valgt at ville stille nogle spørgsmål til statsministeren der er meget nemme at besvare
toiletbesøg og lignende det er uværdigt i vores samfund derfor har jeg egentlig fire
som er meget nemme at besvare
om statsministeren vil bekræfte at ældreplejen de sidste to år er blevet skåret
stille statsministeren hvorfor prioriterer regeringen ikke
svar på et eneste af de stillede spørgsmål så kommer jeg med fire meget klare spørgsmål
besvare og i statsministerens forsøg på at svare
jeg ikke bare få et ud af fire i dag
om statsministerens åbningstale i oktober så rummede gode initiativer for de ældre svaret er nej det gjorde
og spørgsmål fire hvorfor prioriterer regeringen så ikke de ældre
det er jo det jeg forsøgte at bruge de andre spørgsmål til at
sagen er i hvert fald bare at det vi andre kan være vidne til er finanslovsforhandlinger hvor regeringen står på bagbenene i forhold til
skal have den fornødne pleje tidligere opererede socialdemokratiet med såkaldte velfærdsrettigheder hvor man ville definere bestemte rettigheder for de ældre vi kan konstatere i dag at
bestræbelserne på at sikre de ældre bedre vilkår det er altså ikke særlig rart at se det er ærgerligt at se vi havde troet noget andet hvis socialdemokraterne fik regeringsmagten
som det blev sagt af statsministeren dengang man kæmpede for at få
det noget med at man valgte velfærd frem for skattelettelser vi kan bare se
bryde ud i i noget der vil noget
hvert fald har spekuleret på her op
i hvordan det er med med den her
slet ikke har forhandlet
påstår at man er en regering der ikke er bundet op på blokpolitik
man jo i ugevis alene villet tale med enhedslisten om
tre kvarter og den tredivete oktober hvor vi så igen fik lov til at komme forbi til en kop kaffe begge gange sagde jeg at vi var meget indstillet på at forhandle videre
fra finansministeriet og så sidder jeg tilbage og tænker nå
mellem regeringen og enhedslisten på et spørgsmål om hvorvidt ældre
er derfor hvorfor er det for regeringen så magtpåliggende at bremse lige præcis det krav der er stillet i finanslovsforhandlingerne hvad er det der gør at regeringen lige præcis dér sætter
finansministeren havde sat fristen til i søndags fordi regeringen ikke vil være med til
der ikke selv kan komme i bad skal tilbydes et bad to gange om ugen hvorfor
så står statsministeren her og siger at det er et fint forløb
ikke kom ind på det var hvad er regeringens begrundelse for at
en finanslovsaftale i søndags som finansministeren ellers havde sagt
på et spørgsmål om hvorvidt man kræver at de ældre der ikke selv kan komme i bad
ret til to gange om ugen at få tilbudt hjælp
bad to gange om ugen bliver opfyldt
bare afslutningsvis spørge statsministeren for jeg tror desværre det er min sidste runde men ellers
vil statsministeren acceptere at det bliver
et retskrav for den enkelte ældre
mulighed for det men det gav mig i hvert fald anledning til forud for
vi har her og der må jeg give statsministeren ret
det er en spørgetime altså der står ikke noget som helst
i forretningsordenen om svar der står ikke noget
er en spørgetime så på den måde kan statsministeren selvfølgelig have en pointe i
på den måde kan man jo sige at statsministeren har været lidt længere fremme
som statsministeren ved fra tidligere debatter
med velfærdsturisme altså det at eksempelvis østeuropæere kan komme til danmark
en oprigtig tilstrækkelig indsats i det danske samfund
fald en gang imellem forsøgt at give indtryk af at det var hun også optaget af
ville komme med et lovforslag her i november måned som fjerner optjeningsprincippet på børnecheckområdet
skal være her i danmark i to år inden man kan få ret
det østeuropæiske hjemland eksempelvis men til min glæde kan jeg jo konstatere at nu er november gået
vi er kommet ind i december måned så må jeg tage det at der ikke er
lovforslag i november måned som udtryk for at regeringen også i lyset af det herre lars løkke rasmussen har været inde
lade være med at komme med det lovforslag der fjerner
situation og så kan statsministeren og jeg få lejlighed til i fællesskab at glæde os over noget her i december måned endda en måned hvor det
dansk folkeparti i forbindelse med spørgetimen
vil det sige at det lovforslag
kommer og i givet fald hvornår kommer det så og hvorfor
et lovforslag i november men så kommer man alligevel ikke med det i november hvis hvis vi her har at gøre med noget hvor regeringen tilbage i foråret har vurderet at danmark administrerer i strid med eu reglerne
er det udtryk for at lovforslaget desværre stadig væk kommer og
og punkt 2 hvorfor er det så ikke
folketinget når regeringen med statsministeren i spidsen sagde at vi
og folketinget ikke har vedtaget en ny lov i danmark og dermed fjernet optjeningsprincippet så administrerer man
efter det regelsæt der gælder i danmark
den lovgivning vi har i danmark kan statsministeren bekræfte her i dag at man som det mest selvfølgelige administrerer efter den lovgivning der er
har haft travlt med at fremsætte en ny lovgivning
til folketingets behandling kan jeg få bekræftet at man selvfølgelig
administrerer efter de regler der gælder hvor
når statsministeren i sin indledning siger det her med at det går rigtig godt
de fleste der har set på dansk politik i den sidste uge har set en regering som vist ikke har det helt så godt der har vist været en hel del
ting omkring diverse ministerier der har vist været
de to år statsministeren har været statsminister
en masse usikkerhed det giver en masse problemer rundtomkring der er udenrigsministeriet hvor vi lige
afhøres i forhold til deres gøren og laden der er socialministeren som sidder dér som har foræret en million kroner væk som om det var hendes egne penge
og som må indkassere en stor næse fra udvalgets side ser det ud til og så er der justitsministeren som nu er forhenværende
fordi han havde vildledt folketinget og det er
den tidligere justitsminister jeg gerne vil spørge statsministeren om nemlig om statsministeren er enig med folketingets flertal i at det som herre morten bødskov gjorde sig skyldig i i forhold
var at bryde ministeransvarlighedsloven det fremgår
af ministeransvarlighedsloven at man ikke må vildlede folketinget og herre morten bødskov har jo selv erkendt at han har vildledt folketinget
et meget enkelt spørgsmål til statsministeren om statsministeren er enig i at det vi var udsat for i sidste uge var en erkendelse af at man havde brudt
at det den daværende justitsminister gjorde over for folketinget
var at give vildledende oplysninger og er statsministeren derfor også enig i at ministeransvarlighedsloven dermed er brudt altså jeg synes det er interessant for
tager den beklagelse der er kommet til efterretning eller hvordan hun
justitsministeren for det arbejde han har gjort og jeg synes det er interessant hvis statsministeren her roser en minister som hun selv erkender har brudt
reglerne om ministeransvarlighed
klare spørgsmål er statsministeren enig i at den daværende justitsminister nu
kigger man selvfølgelig interesseret gad vide hvem der så bliver dansk eu kommissær
da interessant om en person der har
om ministeransvarlighed ved at vildlede folketinget i virkeligheden er statsministerens bud på en eu kommissær derfor er det interessant for folketinget
enig eller uenig i
vildledt folketinget derfor
udbetalt og en af de ting som vi også diskuterede på min foranledning
for fjorten dage siden var specifikt
fordi regeringen dér har lavet
ting der ellers gælder i forhold til udbetaling af børnechecken
sendt tilbage til ens hjemland hvor børnene opholder sig der lavede vi jo i to tusind og ti sammen med den daværende regering et optjeningsprincip der gjorde
skulle være i danmark i i hvert fald to år før man kunne få den fulde børnecheck sendt til hjemlandet men regeringen
og det var det jeg tog op for et par uger siden
har fjernet det her optjeningsprincip så man får
i hjemlandet så sendes der altså nu fra dag et
der fremgår af den danske lovgivning og derfor
til for det første at bekræfte det hun sagde foran pressen for fjorten dage siden nemlig at regeringen rent faktisk administrerer i strid
fordi man administrerer efter
og det andet spørgsmål er naturligt at statsministeren forholder sig til i dag er så selvfølgelig på hvilket hjemmelsgrundlag
man kan gøre det som mindretalsregering at man vælger at administrere i strid med med dansk lov fordi europa kommissionen har et ønske om det de to spørgsmål altså en bekræftelse på tingenes tilstand og
for fjorten dage siden og det hånede statsministeren mig for altså i forhold til det der med om det bare var en måned der var afgørende for hvornår regeringen kom med
gået i folketinget med et lovforslag der ændrede på dansk lov men det har man jo ikke gjort og der henviste jeg jo sidste gang statsministerens opmærksomhed på regeringens eget lovprogram hvor der stod at man ville komme med et lovforslag i november måned der rettede op på det her
det sidste den afgående skatteminister nåede at gøre var at indkalde til forhandlinger
statsministeren forholde sig til spørgsmålet hvad er hjemmelsgrundlaget for
jeg må insistere på at regeringen fortæller folketinget her i dag i den her spørgetime
haft to uger til at forberede den her diskussion og jeg
se på statsministerens notater foran
må man også kunne fortælle på hvilket hjemmelsgrundlag man mener at kunne regere det her land i strid med dansk lovgivning man kunne være kommet med et lovforslag i efteråret man havde skrevet det i sit eget lovprogram man har ikke gjort det fordi der ikke
her i folketinget for at lave den danske lov om men hvordan kan regeringen så som mindretalsregering mindretalsregering administrere i strid
den milliard er udtryk for det der står et varigt løft af ældreområdet derfor har vi også tidligere diskuteret det på et samråd i folketinget og jeg skal bede finansministeren forholde sig til kan kommuner der modtager penge fra den her
samtidig skære ned på ældreområdet så der ikke netto bliver tilført flere penge i det omfang den milliard er udtryk for men
tilført færre penge til området eller er kommunerne forpligtet til at den del de får af puljen skal ekstra tilføres ældreområdet
pengene et andet sted på ældreområdet
af ældreområdet samtidig med at vi så får penge fra ældrepuljen
til ældreområdet så vi netto ikke har tilført området flere penge det er bare for at forstå det rigtigt fordi jeg tror at lige præcis her er der rigtig mange der sidder ude i den kommunale verden og tænker på hvordan man i virkeligheden kan få penge fra den her pulje uden
det også hørte hjemme i en nytårstale det kan man jo mene forskelligt om
at eu er et vigtigt diskussionspunkt
det også fordi vi jo har den her velfærdsturisme som statsministeren så også er inde på det som så er lidt vanskeligt for os at finde ud af er jo hvad regeringen egentlig mener om velfærdsturisme altså om det helt grundlæggende er et problem
klarhed det var så adresseret til venstre til venstre
det adresserer sig til statsministeren selv
når vi bliver tvivl om om velfærdsturisme bliver betragtet som et problem af regeringen
fordi jeg så sent som i søndags havde anledning til at have en større duel givtig duel med landets vicestatsminister
økonomi og indenrigsministeren hun mente at
vores bekymringer i forhold til velfærdsturismen baserede sig på spøgelseshistorier og derfor når nu statsministeren selv tager det her frem i indledningen
velfærdsturisme og den stigning i velfærdsturisme som vi som vi
de sidste tre år som er ret massiv
så have forskellige holdninger til om om det er et økonomisk problem i forhold til kongeriget eller om vi kan klare det men det er åbenbart et problem også set fra
ville man jo nok ikke adressere det her i indledningen
det har altså været et accelererende
man tager det op her i dag synes jeg det er på sin plads
nogle mener at vi har et problem nogle mener at vi ikke har et problem nogle siger at det er spøgelseshistorier vi er ude med når vi taler om en bekymring i forhold til velfærdsturisme
nu må vi også gøre noget konkret ved det
henviser man til en aftale om
i fællesskab hvor vi forpligter regeringen til at tage det her op i eu sammenhæng for at få lavet
det vi måtte erkende da vi forhandlede su var at vi fik en merregning hvert evig eneste
år var regeringens egen vurdering på det tidspunkt på mellem brutto fire hundrede og fem hundrede million
ekstra i su udgifter men hvad er der konkret sket fra regeringens side det eneste konkrete vi har set indtil nu er det som også
fjernede optjeningsprincippet i praksis som det var forstået i den danske lovgivning
på hvilket lovgrundlag man har foretaget den ændring
at man har lovgrundlag for at foretage den administrative ændring i strid med danske lovregler vi mener derfor det er i strid med den danske grundlovs måde at fordele magten på
lejlighed til at diskutere i morgen på det samråd
bare afslutningsvis sige at det er meget svært at finde ud af om regeringen mener at velfærdsturisme
at det ikke er et problem vi hører skiftende meldinger hver
vi skal behandle i finansudvalget senere i dag det er meget forunderligt at opleve i en sag der har bragt
så mange kaotiske ting ind i dansk politik og
og så tager man ikke ordet og forklarer hvorfor man har den holdning man har den anden ting og det er så mit spørgsmål er om herre frank aaen kan bekræfte at vi under finansudvalgets behandling har fået at vide at deadline for den aftale der ligger
niogtyvende august og at det betyder at hvis folketingets flertal vil give tilstrækkelig tid til en ordentlig behandling af den her sag
ikke noget som helst juridisk til hinder for det det bud der ligger fra goldman sachs som et flertal åbenbart ønsker at skibe os ind i
kunne bringe et klip fra et af de
som man jo er blevet meget nervøse for hvordan reagerer hvis folketinget ikke færdigbehandler den her sag i dag og ud fra det var der
herre frank aaen bekræfte at jeg tror alle partier i folketinget har udtrykt enighed om at dong kan få tilført yderligere kapital
det er jo også et klart signal til omverdenen om at dong selvfølgelig er en virksomhed som skal have den kapital
så rigtigt forstået ifølge herre anders samuelsen at så kigger investoren på
det afkast man kan få ud af investeringen efter skat og derfor betyder det jo ofte noget for en investor hvordan skattereglerne
og man har også tabt store sager lige præcis om det spørgsmål for
placerer pengene via luxembourg i
placerer de aktier man får ud af det i to selskaber i luxembourg som bagved er ejet af fem forskellige selskaber
den konstruktion har man lavet
samarbejde det håber vi der kommer men
vi så de her brede smil på amalienborg slotsplads da den såkaldt nye regering
for offentligheden men sagen er jo at bag
de her meget brede smil som vi alle sammen var vidne til i går gemmer der sig
en historie og nogle realiteter altså seks og tyve
har der nu været tre ministre i et ministerium
det betyder at i en lang række ministerier
ministrene siddet i gennemsnit under ti måneder
tænke på at det jo i sagens natur er sådan at når nye ministre skal køres ind tager det noget indkøringstid
det jeg synes er naturligt at spørge statsministeren om under
spørgetime som den her efter det der er sket
grundlæggende problem for vores demokrati og for vores folkestyre at der er så mange ministerrokeringer på så kort tid
i forhold til den rytme og det politiske arbejde der skal være og det samarbejde der skal være mellem regeringen og folketinget
ministerrokeringer der er sket og hvor der altså er tale om
sidder ministeren i gennemsnit under ti måneder og så kommer der en ny minister til
bruger her i spørgetimen forklaringen at der nu kommer forhandlinger på et område og så bliver forhandlingerne
ikke ville se det som noget problem hvis man de næste en
er helt fint og ikke noget problem det er da grundlæggende et problem for vores demokrati
vi har da alle sammen en interesse i at det fungerer rent professionelt og at de
det er et faktum at de på energiområdet har ændret sig markant det er blevet dyrere
være dansker når det handler om den energipolitik der føres så kan man som regering enten vælge at sige
vælge at være fjendtligt indstillet statsministeren vælger det sidste og
op om det som har været nævnt fra herre lars løkke rasmussens side i forhold til at få kigget det her grundigt igennem vores opfordring vil da
statsministeren og regeringen ikke vil være med til at kigge ordentligt
os op på hinanden når vi står så langt fra hinanden som tilfældet er men det jeg ville spørge statsministeren om
det her med om for eksempel en bulgarer eller en rumæner der kommer til danmark og arbejder inden for noget der ligner et feriejob skal have ret til
til sit hjemland til børn der opholder sig i eksempelvis bulgarien rumænien og nu er regeringen jo i går
jeg synes jo det er helt fatalt at man har
man har lavet reglerne om uden at spørge folketinget så
med med den lovgivning vi har i folketinget
noget der tangerer grundlovsstridighed det har vi ikke kunnet få statsministeren overbevist om
sørge for at administrationen på børnecheckområdet bliver bragt i overensstemmelse
det sværere at få børnechecken sendt blandt andet
som så vil fjerne
en regering der administrerer som om det her lovforslag fra regeringens side i går er vedtaget
jeg bare hvis ikke man får flertal for det hvis ikke det kan blive vedtaget her i folketinget vil man så acceptere at det der så gælder er det der står i dansk
eller har vi en mindretalsregering som er fuldstændig ligeglad med hvad det her folketing mener
overhørig og fortsætter med at administrere efter et andet regelsæt når man ikke kunne få det igennem folketinget er det sådan
om vi stemmer det igennem eller stemmer det ned så vil statsministeren administrere som om det er en eksisterende eksisterende realitet som om det er
det er ikke et land hvor der ikke er er et folketing der skal have lov til at regere landet hvis nogen så er uenige i
i eu et retssystem en domstol der skal tage stilling til
det fungerer så statsministeren er da på tynd is når hun siger til folketinget det forslag regeringen kom med
være med at behandle for det har ingen konsekvenser
denne spørgetime taget loven med til statsministeren
jo valgt det jeg kan forstå hedder lederskab nemlig
kommissionen mener at den danske lov som
ikke er i orden så viser man lederskab fra statsministerens side og retter ind efter
åbenbart definitionen på lederskab fra statsministerens side
er mange danskere der kunne ønske sig en anden form for for lederskab jeg må sige at jeg
synes det er godt at regeringen vælger
stå last og brast med vores finske venner i forhold til deres ret
have deres dagpengesystem
det selvfølgelig godt at der råbes vagt i gevær og at vi står last og brast med finnerne
sig at det samme engagement
om man mener at den retstilstand som statsministeren mener der er
derfor er spørgsmålet fra min side til statsministeren blot det enkle om regeringen og statsministeren mener at eu reglerne er i orden er ok hvis eksempelvis en rumæner kan komme til danmark og tage et job der minder om et dansk fritidsjob
det andet er vi grundlæggende uenige om og vi har jo diskuteret nogle gange at man
folketing med nogle valgte parlamentarikere som altså også har noget at skulle
i den første runde og og
kan forstå at statsministeren siger at når man har sagt ja til en forordning må man jo også
være lidt uenig i nogle af tingene og så forsøger jeg bare nu for tredje gang at finde ud af om statsministeren så
virkeligheden er er børnechecken
bare for tredje gang det meget simple spørgsmål som jeg så håber at få svar på
at spørge kommissionen om man kunne få lov til at lave en indeksering af børnechecken troede jeg
må blankt erkende det det troede jeg men jeg kan nu forstå på debatten her i spørgetimen at det
skeptiske skeptiske linje
at man nu vil spørge kommissionen om man kan få lov til at lave en indeksering af børnechecken jeg står her med et notat fra skatteministeriet fra syvende marts det er ikke en måned gammelt
været spurgt ind til det her i de diskussioner der har været
en indeksering af børnechecken efter købekraften i barnets opholdsland
det er fuldstændig ude i det blå hvad man så vil gøre nej det er det så ikke
så vil man indlede en dialog med embedsmændene i bruxelles om man så kan få ændret reglerne så man kan få lov til at lave en indeksering
men lad os så lige tage det for gode varer og sige ok det er så det offensive skridt statsministeren nu vil tage
vil foreslå ændringer i forordningen og dermed give danmark en mulighed for
ikke er forpligtet til overhovedet at sende børnecheck til eksempelvis en østeuropæisk
børn som stadig væk opholder sig i det østeuropæiske land hvorfor ikke tage skridtet fuldt ud hvorfor kun diskutere med
man mener vil være ulovligt og det får man så nok bekræftet er ulovligt og så siger statsministeren
man indlede en dialog med kommissionen om at ændre forordningen så man får lov til at indeksere så spørger jeg statsministeren hvorfor indlede en dialog om
indlede en dialog om at få lov til ikke at skulle sende børnecheck til eksempelvis
i sidste spørgetime spurgte jeg tre gange statsministeren
statsministeren er det rimeligt at det er sådan det ville statsministeren ikke forholde sig til men nu kan statsministeren forholde sig til hvorfor vil man ikke forhandle med kommissionen om en ændring af forordningen der giver danmark mulighed for at lade være med at sende børnecheck også en indekseret børnecheck
folkepension vi har jo da i danmark et princip et regelsæt
det skal vi heller ikke kunne opretholde fordi der skal være ligebehandling så selvfølgelig har vi da områder hvor vi stiller nogle særlige krav statsministeren har selv tidligere nævnt dagpengeområdet som et eksempel
der skal være ligebehandling af alle nej selvfølgelig kræver vi da regler i eu der gør at vi kan opretholde vores velfærdsmodel og vi ikke bliver forpligtet til at sende alle vores velfærdsydelser ud af landet
nu glæder jeg mig jo over at det pres der øjensynligt er gør at statsministeren siger at hun nu lytter og så spørger jeg bare nu for tredje gang
vil optage forhandlinger med kommissionen om at kræve reglerne lavet om så man har lov til at indeksere
børnefamilieydelsen hvorfor så ikke kræve at få lavet reglerne om så man slipper for at betale børnecheck
har retten til at definere og fortolke den lovgivning
sammen med eu domstolen hvis vi måtte blive dømt for at administrere efter anderledes vilkår end det eu reglerne siger
må det jo være i et demokratisk samfund derfor er mit spørgsmål
uanset de der juridisk snørklede indviklede forklaringer han kommer med nu
politisk moralsk på nogen måde er i orden
at administrere efter de lovregler der gælder i danmark
det ikke sådan det er kan det overhovedet være foreneligt med
reglerne er
hvis folketingets flertal vedtager et beslutningsforslag
i orden at danmark har et optjeningsprincip på børnecheck som det blev formuleret i lovgivningen fra december to tusind og ti hvordan kan en mindretalsregering så sidde det overhørig
det er man ligeglad med og så administrerer man videre efter aftale med embedsmænd i bruxelles så bliver man da nødt til at indrette administrationen efter loven og efter folketingets flertal og hvis der så er nogen der er uenig i det
i to tusind og fire og at det var folketingets flertal
det optjeningsprincip kunne rummes inden for
stemte imod dengang i to tusind og ti har en anden opfattelse sammen med embedsmænd i bruxelles
det regeringen har gjort i den her sag er uden at
selv har besluttet sig for at administrere i strid med dansk lovgivning og
med at administrere i strid med dansk lovgivning
sociale rettigheder er en hjørnesten i det indre marked
forudsætningen for at arbejdstagerne kan føle sig trygge ved
det hænger fint sammen derfor har jeg sådan set kun ét spørgsmål til herre
vil arbejde for at ændre eu forordningen så man får ret til at indeksere børnechecken og dermed skabe anderledes vilkår
hvorfor vil det radikale venstre have ændret eu forordningen så man får ret til at indeksere
bach på hvorfor man lige præcis har valgt at det er indekseringsmodellen man
indekseringsmodellen i det man har været fremme med
man lige præcis valgt at sige at det man nu vil arbejde for at få lavet
det siges at man ønsker at der er mulighed for
så er det fordi sf har skiftet holdning fra december to tusind og ti at man nu
at man i to tusind og ti var modstander af det optjeningsprincip som vi andre
så anerkender fuldstændig åbent at
nogle optjeningsprincipper jeg vil så bare stilfærdigt sige at jeg håber at den nye holdning sf
hvordan kan enhedslisten egentlig sige man har det grundlæggende synspunkt at loven skal man respektere også selv om man er uenig det vedtager
i folketinget i givet fald så men regeringen siger at det sidder vi overhørig hvordan kan enhedslisten så mene
fint synspunkt om at den lovgivning folketinget har vedtaget skal regeringen føre ud i livet og det vedtager man
men det besynderlige kommer så der hvor enhedslisten siger
sidder det overhørig og egentlig ikke gør mere ved det
den lovgivning der så gælder det enhedslisten foreslår
orden i tingene sådan er det her i danmark
mulighed for at kontrollere regeringens færden vi har i folketinget mulighed for at stille ministrene til ansvar for det de går og gør og så videre
om det vi jo har diskuteret nogle gange her i spørgetimen
lyder i al sin enkelhed folketinget pålægger regeringen at sikre at udbetalingen af børne og ungeydelser og børnetilskud sker i overensstemmelse med den af folketinget vedtagne lovgivning hvad har regeringen sagt til det ja regeringen har
et beslutningsforslag der pålægger regeringen at følge dansk lov så er regeringen ligeglad
i går et stykke papir eller en stor rapport er det vel der siger at i et eller andet omfang er det også okay hvis ministre stikker
svar på der skal være nogle forhandlinger men jeg synes i bund og grund at der er behov for og for at sikre tilliden hos danskerne til vores folkestyre vores demokrati
i den tidligere justitsministersag om christiania skete i morgen igen
i statsministerens regering eller ville den politiske holdning til
en situation her i danmark være den at nej det er ikke acceptabelt
stikke folketinget en nødløgn fordi man skal have respekt for folketinget og folketinget skal selvfølgelig have de oplysninger folketinget skal have
jeg loven om børnecheck før og det var ikke en tilfældighed for
jo et sted hvor regeringen åbenlyst har sagt at uanset om folketinget pålægger regeringen at følge dansk lovgivning gør man det ikke jeg står her
i tidligere spørgetimer med lov om ministres ansvarlighed den kan være på på en halv side
meget kort og enkel lov det fremgår krystalklart at
træder den her i kraft med risiko for fængsel
er strafferammen for at gøre det i den her sag vi diskuterer om christiania
det en tilståelsessag at folketinget har fået vildledende oplysninger
skal bare være helt sikker på når man diskuterer og tager noget til efterretning og vil diskutere med partierne at der ikke deri ligger nogen som helst form for anerkendelse af at der kan ske det der skete i christianiasagen
en holdning om at det nok egentlig var rigtigt at justitsministeren måtte gå
selvfølgelig skal folketinget ikke vildledes det kan der jo være to meninger om har statsministeren sagt flere gange i dag men det var
dengang måtte justitsministeren jo
i december netop fandt at den siddende justitsminister ikke kunne blive siddende hvorfor er det så svært sammen med os andre at kritisere statsministeren for ikke selv at have truffet det valg tilbage i december
ikke da hun blev bekendt med at en af hendes ministre havde løjet over for folketinget havde fabrikeret en usandhed
er så svært at udtale kritik af statsministeren for ikke selv at
vildlede folketinget vi har en situation her hvor en minister har erkendt
have vildledt folketinget vi har en situation hvor statsministeren siger
min regerings ministre må ikke lyve for folketinget og så og så er det naturlige
og meget enkle spørgsmål at stille statsministeren
at statsministeren ikke selv fyrede den daværende justitsminister da det blev klart for statsministeren at den pågældende havde vildledt folketinget
der også er konsekvens bag ordene så det enkle spørgsmål er var det forkert af statsministeren at statsministeren ikke straks man blev bekendt med at man havde en minister der havde
statsministeren var det så
det er det jeg spørger om jeg spørger ikke om herre morten bødskov har beklaget forløbet eller gerne ville have gjort noget anderledes
i papirerne at han har sagt jeg spørger om det var en fejl af statsministeren at statsministeren ikke fyrede herre morten bødskov da det blev statsministeren bekendt
det selvfølgelig helt på sin plads at have sådan nogle meget konkrete diskussioner men en gang imellem
bør vi her i folketinget jo også tage en diskussion om sådan den helt overordnede retning
eu samarbejdet og hvordan danmark er stillet i forhold til det
konkrete dagligdags diskussion og se på hvad
europæiske samarbejde jo på mange måder står ved en skillevej og skal beslutte sig for om man skal ind til det som statsministeren jo ofte har formuleret som kernen af eu samarbejdet altså
derind hvor man er med i så meget som overhovedet muligt eller om det i virkeligheden er i danskernes interesse at danmark ikke er med i så meget som muligt men i højere grad er med i det som danskerne i virkeligheden ønsker at danmark skal være med i og dermed altså
jo selvfølgelig det vi meget gerne i dag vil have en diskussion af her i folketinget og i
statsministeren for at se om vi kan formå et flertal i folketinget til
fordi vi tror at det er det danskerne i bund og grund er bedst tjent med og at det er det danskerne allerhelst
vil så det er baggrunden for den forespørgsel vi har rejst
vi skulle melde os ud af eu hvorefter hun sluttede sin tale med at spørge men nu kan vi måske i dagens debat få svar på hvad dansk
start og slut på statsministerens tale for begge dele kan man jo ikke rigtig have i den samme tale sagen er jo
at regeringen selvfølgelig stadfæster det vi har hørt tidligere nemlig at regeringen vil have mere eu
mere danmark og mindre eu vi ønsker ikke at danmark skal meldes ud af eu men vi ønsker at den skepsis der
på at flertallet i folketinget som det har
ting der gør at vi får stadig mere eu regulering stadig mere eu indblanding i hvordan
grundlæggende ikke anfægtes af flertallet her i folketinget grundlæggende
ønsker man at den maskine der gør det fra eus side skal fortsætte det synes jeg selvfølgelig er ærgerligt
andet tidspunkt at slå ørerne ud
man kan få ændret nogle af de ting i eu systemet
den britiske premierminister også har peget på i i det arbejde der pågår i
den her formulering i eu traktaten at man skal gå imod en
formuleret en målsætning med eu samarbejdet der gør at det bliver stadig mere centralistisk at stadig flere beslutninger skal træffes i bruxelles og stadig
skal træffes i medlemslandene jeg tror ikke befolkningerne er med på sådan en stadig snævrere union en stadig mere centralistisk enhed i europa
vil have at der skal være større respekt og at nærhedsprincip og hvad der bliver nævnt skal tages alvorligt så bliver man jo nødt til på et eller andet tidspunkt at forholde sig til
det andet der har været nævnt er de problemer det giver med
at man kan vandre for at tage arbejde men det er klart
sket en løbende udvidelse af de rettigheder man får som vandrende arbejdstager og den udvidelse af muligheder for vandrende arbejdstagere fra rumænien eller bulgarien eller polen til danmark
der sker fordi vi sidder og vedtager direktiver i eu nej det
en der typisk sker fordi eu domstolen bestemmer
vide at en ny eu dom ville medføre at andre eu landes borgere der kom til danmark for at studere ved hjælp af det vi i danmark forstår som et fritidsjob på måske otte ti timer om ugen
da vi spurgte regeringen hvad det ville betyde i omkostninger altså ekstra udbetalinger fra den danske stat til de her
det ville betyde en regning på netto to hundrede million
altså brutto mellem fire hundrede og fem hundrede million kroner ekstra i udgifter for den danske stat jeg ved godt at med børnechecken har man forsøgt at negligere det og sagt
til tyve million kroner om året og betyder det nu så meget
hvor hvor meget det egentlig betyder også i kroner og øre
her i folketinget troede jeg faktisk vi var enige om hvordan retsstillingen var indtil for et år siden men pludselig får vi altså at vide af eu domstolen at det skal tolkes på en ny måde og det koster så en del penge ikke som følge af en folketingsbeslutning
domstolsafgørelse ved eu domstolen og det er jo den anden ting ud af flere som den britiske premierminister påpeger som et problem
det må vi så gøre noget ved og arbejde med andre lande om eller man kan sige at nej
danmark skal være så tæt på kernen af eu samarbejdet som muligt vi skal ikke
bøvl for de andre lande i samarbejdet så vi skal ikke udfordre nogle af de her ting men hvis man tager den danske befolknings stigende skepsis alvorligt
et land der ved at vi ved hjælp af samarbejde
vi har ikke foreslået danmark udmeldt af eu som jeg tror statsministeren sagde i
det var forkert men vi har foreslået at vi får fundet en metode til at sikre at eu kan blande sig i færre ting i danmark for det
kan være med i eu men på et løsere grundlag og at
storbritannien dermed kan beholde flere rettigheder til at bestemme selv det er den debat der foregår i storbritannien
være et eu medlem men med større respekt for at det her parlament det her folketing kan bestemme mere selv
vi undgår den her glidebane med hele tiden at afgive suverænitet også via eu domstolen
et stadig mere centraliseret samarbejde det synes vi selvfølgelig er hele grundlaget for de problemer vi i høj grad ser
som domstolen giver adgang til og som giver en lang række problemer for danmark det jo blandt andet
sværere for danmark at forhindre at mennesker kommer hertil for
det er nogle af de områder som som vi mener det er nødvendigt for danmark at have flere rettigheder til selv at træffe beslutning om så det er nogle af vores input til det arbejde vi meget gerne vil have
det muligt for østeuropæere som derhjemme lever for en meget meget lav løn set med danske øjne at komme til danmark og tilbyde sig til en en løn der er meget lavere end det vi er vant til i danmark
at man så igennem europa parlamentet
øvrigt svaret på de angreb der er kommet fra
kan reparere på det her uden at danmark som land får flere frihedsrettigheder til at regulere det det
østeuropæere på noget der ligner ti år altså hvis sf ikke mener at det
problem at der kommer så mange på så kort tid der byder sig til
andre arbejdsvilkår end det vi normalt kender til i danmark med de problemer det giver så vil jeg meget gerne bruge min tid her på
bliver nødt til at få nogle større frihedsrettigheder her i danmark til
et initiativ som vi tager her om at vi skal følge i sporene på det den britiske premierminister
som det jo hedder i folketingssprog og advarede imod de følger det ville få men vi kunne ikke rokke ved det kæmpe flertal her i folketinget som ønskede at de østeuropæere
der ønskede det skulle have hurtig adgang til det danske arbejdsmarked så det at sige at dansk
ikke har set problemerne og sagt at man være med at åbne op så hurtigt som
vi ikke har været der og sagt at der var nogle muligheder for at gøre det anderledes
mener øjensynligt at man skal løse
må de løses via europa parlamentet det følger jo også i sporet af det som et socialdemokratisk medlem sagde tidligere i år i en debat
arbejdede med tanken om at der skulle laves sådanne europæiske overenskomster man måtte løse
jeg ved ikke hvordan man forestiller sig det i praksis hun brugte eksemplet at tidligere skulle man jo
finde fælles fodslag mellem jylland og sjælland det
noget af den diskussion vi havde og det var åbenbart noget der så skulle handle om at så skulle man også finde fælles fodslag mellem
vi bliver nødt til som nation at have nogle flere redskaber til selv
så stærke vilkår at de kan klare det altså tro på
har arbejde om at bruge deres tid på at sikre ordnede vilkår vi bliver nødt til som land at have redskaberne til at sikre ordnede vilkår og det bliver vi nødt til blandt andet ved
slippe tøjlerne fra befolkningens side hvis man laver sådan en tilvalgsordning
vores udlændingepolitik og i hvilken grad vi har ret til selv
spørgsmålet om grænsekontrol ønsker vi jo at vi får etableret en forståelse for at den
gennemført som vi faktisk aftalte med venstre før sidste valg vi ærgrer os selvfølgelig lidt over at venstre har forladt tingene i den aftale men vi håber selvfølgelig på et tidspunkt kan formå venstre til
at det tit ender et sted
det kommer ud af vores hænder det kommer ud af vores kontrol og det udvikler sig
det ene er i forhold til den der grundlæggende præmis i eu samarbejdet om at det går imod en stadig snævrere union
stadig mere centraliseret samarbejde det
ikke nytte noget at det er således
i forhold til vandrende arbejdstageres rettigheder hvor jeg nævner at domstolen giver de vandrende arbejdstagere en lang række rettigheder ud over det som var forventet tidligere og som
flertal også forventede da man afgav suverænitet
have mulighed for at sige nej
at de regler vi har om optjeningsprincip på børnecheck er i strid med eu retten
at når lønforskellene mellem to eu lande er over et vist niveau
hen kunne gå tilbage til nær sagt de gamle regler om at man giver arbejdstilladelse til dem der skal komme hertil
større frihedsrettigheder til at bestemme om en rumæner ret til at få børnechecks sendt til rumænien
prøver at komme med
bare for
kristelige arbejdsgiverforening så må man godt
men det er ikke den holdning vi har det afgørende er om der er ordnede vilkår så skal vi som samfund som nation have de frihedsrettigheder i forhold til eu reglerne der gør
ville pålægge os at skulle gøre det på en bestemt måde
det kan vi godt tage en lang diskussion om jeg var selv indblandet i diskussionen dengang jeg kan sagtens huske det
bare lige for at få alle alle nuancerne med i forhold til det herre john
jeg forberedte mig at man i to tusind og ni gik til valg på at sætte hegnspæle
socialområdet sundhedsområdet skatteområdet og uddannelsesområdet som specifikt blev nævnt som områder hvor venstre ville sikre der blev sat hegnspæle for eus udvikling eus kompetencer
kommet mere eu kompetence har eu blandet sig i
forhold efter venstres opfattelse eller er det lykkedes at få sat hegnspæle så eu nu blander sig i mindre på de fire
rumænere bulgarere og andre der kommer til danmark og får nogle rettigheder som
ydelser vi skal aflevere til nogle borgere vi i fællesskab ikke troede de skulle have så jeg kan nævne en lang række eksempler hvor det er gået i den gale retning i forhold til i hvert at sætte hegnspæle det var derfor det kunne være at herre jakob ellemann jensen kunne komme
at tage den su med til deres hjemland det mener
eksempler hvor vi ser hvordan eu lovgivningen bestemmer nogle ting så kan
det har vi jo selv besluttet at give eu lov til ja meget af det er jo på baggrund af domme fra eu domstolen
ville blive omfattet af arbejdstagernes frie bevægelighed
morten bødskov åbenbart kan vi så forstå
herre morten bødskov pege på et eneste område i forhold til eu samarbejdet hvor
ikke rigtigt når fru ida auken siger at danskerne ikke
over den udvikling der er altså alle de målinger der er af den skepsis der er i den danske befolkning viser at
er ret markant anderledes end de velfærdssamfund de har bygget op i en række andre europæiske lande
at der selvfølgelig vil være borgere i andre europæiske lande der vil kunne have en interesse i at komme til danmark og få andel i det sociale velfærdssamfund vi nu har valgt
som i høj grad er skattefinansieret hvor det i mange andre lande er finansieret på andre måder og på et langt lavere niveau end i
fru ida auken ikke se at den skepsis er fuldstændig berettiget
prøve at lave det til sådan en pegefingerleg og sige at man ikke er en god kammerat hvis man kan se
del af den danske befolkning som faktisk grundlæggende er ret
er så let at få andel i det danske velfærdssamfund betalt af de danske skatteydere
i eu samarbejdet hvor det vil være godt for danmark
tænke mig at vide hvad er det egentlig der ville være problematisk ved at man har
en proces i danmark og på den måde får kulegravet fordele og ulemper og muligheder for at holde fast i dansk suverænitet så nogle af de eksempler vi har
danskerne er blevet bekymrede over samarbejdet og om vi skal sende børnecheck til
ikke bor i danmark eller om vi skal betale su til folk der kommer hertil har
har vi en stor debat på det tidspunkt men får at vide
er ideen med den britiske proces og det vi i dansk
gerne vil kopiere her i danmark er jo at tage tingene
og diskutere grundlæggende jamen er der steder hvor vi kan se at tingene udvikler sig så vi mister suverænitet
hensigtsmæssigt for danmark med den danske model den samfundsmodel vi nu har valgt som i høj grad er skattefinansieret over et
har nogle særlige udfordringer hvordan kan vi ruste os i forhold til det det er da at gøre det med rettidig omhu
det kikser når man fuldstændig afviser at vi i danmark skal have en proces som den den britiske premierminister
vi jo skrevet i teksten til den her forespørgsel om tage initiativ i danmark får en proces lig den britiske premierminister david cameron har igangsat i england
at det måske ikke er helt tosset hvad de britiske konservative finder
holde england og storbritannien inde i eu men på et løsere grundlag
give den mulighed til deres befolkning i betragtning af at det er
de konservative i danmark til at tænke at så er det måske ikke helt tosset
opfølgende spørgsmål mener de konservative i danmark at danmark aktivt skal støtte den britiske premierministers bestræbelser
at en del af det her handler om at den britiske premierminister prøver at
ved at give befolkningen en valgmulighed i stedet for at melde sig helt ud
et alternativ så er det lidt interessant om man fra dansk side i eu
at arbejde for at det så kan lade sig gøre så man
give den britiske befolkning den valgmulighed som david cameron den britiske
danmark skal være så tæt på kernen af eu som muligt så tæt på kernen af eu som muligt det er formuleringen og hvis det er statsministerens opfattelse og det har hun jo også sagt ved tidligere lejligheder at
være så tæt på kernen som muligt hvorfor kan statsministeren så ikke fortælle folketinget om hun mener at danmark skal være med i
eurolande de skal være med mens ikkeeurolande
hvordan kan det være at statsministeren på en og samme tid vil vedtage en en tekst her i folketinget hvor det fremgår at hun mener at
vil benytte lejligheden til at resumere at vores baggrund for at rejse den her debat jo har været
med premierminister david cameron i spidsen har igangsat et arbejde med henblik på
kan få en chance her for at diskutere hvordan man kan få et mere fleksibelt opbygget europæisk samarbejde der i højere grad tager hensyn til
det er klart at når vi synes det er så vigtigt at den her debat er der
europaparlamentsvalg den femogtyvende maj jo en debat vi også forhåbentlig får efter den femogtyvende maj og forhåbentlig med stigende intensitet
åbenbart for enhver der vil beskæftige sig med eu politikken at der blandt
forenede ja genforenede blev det nævnt under debatten japartier
at lukke ørerne for og prøve at lukke øjnene
så går det måske over på et eller andet tidspunkt eller man kan vælge at sige nej det er nok kommet for blive hvis ikke man aktivt indholdsmæssigt reagerer på
er en sund eu skepsis der er
reagerer jo på en udvikling man ikke bryder sig om man reagerer på en udvikling hvor det nationale demokrati bliver tømt mere for indhold og hvor man så derfor reagerer med skepsis på den udvikling der er vi har haft
en eu domstolsafgørelse bliver tolket derhen at vi bliver nødt til at sende børnecheck til børn der
ikke bor i danmark fordi man har et job måske ikke i synderlig mange timer og mange uger her i danmark som som vandrende arbejdstager fra et andet eu land
hvor vi for et år siden da vi sidder midt i su forhandlinger pludselig får at vide at en afgørelse ved eu domstolen bliver tolket sådan at vi nu skal betale su til eu borgere der er kommet hertil og tager det der svarer til et fritidsjob i danmark
su kan man så efterfølgende i mange situationer tage med sig til udlandet vi spurgte til de økonomiske konsekvenser af
million kroner årligt ganske mange penge så eksemplerne er der jo og det er klart at når man så hører fra statsministeren
angela merkel eller hvem der ellers udtrykker det at eu ikke skal være en social union så er der mange danskere der kan se
min anbefaling er at det tager man alvorligt min anbefaling er at det reagerer man på ikke bare ved at sige
man har forklaret det dårligt man har ikke i tilstrækkeligt omfang fået forklaret alle de gode sider der er ved eu samarbejdet
se stort på de dårlige sider nej det reagerer man selvfølgelig kun på ved at man tager hånd om de dårlige sider de
negative konsekvenser af samarbejdet og så handler på det og det savner vi altså nogle svar på debatten i dag har desværre ikke bragt os i mål hvad det angår og derfor
godt se at vi kommer til at tage flere debatter om det her emne og
til sidst i i debatten søgt statsministerens svar på det her med bankunionen
jo fordi hvis man har en vedtagelse i dag som man jo har der siger at danmark skal være så tæt på kernen af
så er det svært at finde ud af hvorfor det lige præcis skulle stoppe ved spørgsmålet om en bankunion det sandsynlige er jo nok at man når frem til at det inkluderer også en bankunion for danmarks vedkommende men at det ikke er særlig opportunt at snakke om det på den her side af valget til
så jeg mener at det som statsministeren stod heroppe på talerstolen for et øjeblik siden og sagde var afgørende i forhold til den danske regerings stilling er der altså andre i nationalbankdirektøren der mener at have givet svaret på det er jo lidt interessant i i forhold
til den debat det kommer vi også tilbage til ligesom så mange andre spørgsmål det eneste