syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
når vi snakker om om kvindebilledet i i dag i det enogtyvende århundrede
et beslutningsforslag som kommer på i marts og som netop handler om at vi skal klæde undervisere på til at
jeg beklager hvis jeg kom til at afspore debatten i forhold til
og hvordan den påvirker kvinders frigørelse
reference til om man undgår eller opnår noget for
vi tager et opgør med den her mødomsrekonstruktion jo ikke
skamfuld eller forkert
som spiller ind i opgøret med patriarkatet
fint gennemgået af de tidligere ordførere vi deler mange af de bekymringer der også er blevet fremsat
at mindske forbruget af nye ressourcer er en central målsætning både i forhold til fns bæredygtighedsmål
eu plan har vi en målsætning om at nedbringe mængden af bygge og anlægsaffald og det her er egentlig
danske byggesektor er vi egentlig positive over for så måske kunne
eftersøger mere information som
jeg er nysgerrig fordi ordføreren omtaler at det er vigtigt for s at sikre den grønne omstilling det er det også for alternativet
bekendt med hvor stort et trafikspring der er fra biler til
vi kunne have letbaner osv og hvor meget flytter det i forhold til en metro
den natur der er tilbage
vores infrastrukturprojekter påvirker vores natur og miljø
det ved jeg så godt at der er blevet lovet efterfølgende men lad mig så spørge til demokratidelen
fra borgere centralt derude
den byudvikling der kommer til at være
parti taler selv rigtig meget om decentralisering og om lokal inddragelse hvordan mener
vi behandler det aspekt
hvis der absolut skal skal bygges på arealerne
har vi lagt nogle alternativer frem men det er rigtigt at
grund til at diskutere dem nu spørger vi så bare jer 1 hvorfor vil i ikke overholde den demokratiske proces der
er omkring de her udviklinger 2 hele meningen med naturfredningen er jo at vi sikrer at vi har noget natur til vores børn og vores børnebørn
værdi og så kan man retfærdiggøre
mere natur at vi bygger noget men det er så hvad det er så spørgsmålet er her bryder vi med hundrede års
bryder vi med det grundlæggende princip at fredningsnævnet
og hvorfor hvorfor ønsker man ikke at overholde den
for at vi har en ordentlig fremkommelighed og mobilitet jeg mener også at vi skal tage decentrale beslutninger og her har det været
falder den er truet og det er vores natur også og det er vi nødt til at anerkende så hvad kommer først de
demokratisk vedtagne processer omkring naturfredning eller at der er nogle der vil have at vi skal bygge
natur klima miljø og demokrati
er nogle af de dagsordener som befolkningen begynder at
de udfordringer vi står over for jeg har kun været i folketinget i små fire år så jeg står på skuldrene af en masse andre meget mere vidende og meget mere begavede mennesker
nogle af deres høringssvar tale for sig selv først og
og for at øge mobiliteten det er jeg som trafik transport og mobilitetsordfører også optaget af
fundet andre løsninger det kunne vi uden tvivl men det var der ikke
glad for metroen men jeg er ikke glad for den proces
i forhold til naturfredninger og i forhold til fredningsnævnet og det synes jeg er
danmarks naturfredningsforening siger at det er uden fortilfælde
det er således uden sammenlignelige fortilfælde og åbenlyst i strid med hensigterne i naturbeskyttelsesloven
vi sidder bare her og er folkevalgte og der er måske ingen af os der er ingeniører eller har været fortalere og forkæmpere
finder det ganske usædvanlige og uhørt at eksisterende fredninger ophæves ved lov for
de her grønne organisationer og ildsjæle som er kritiske dansk erhverv er også kritisk
private og offentlige organisationer kan vide sig sikre i proceduren ved at bryde denne praksis skaber man usikkerhed omkring fredningsprocessen
vi ikke kan bakke forslaget op så er det egentlig ikke fordi vi er imod bedre mobilitet
tager nogle gode grundige beslutninger demokratisk og decentralt som
demokratiske processer
ikke bare sørger for at kere sig
miljø vi faktisk har tilbage jeg er to og fyrre år gammel og der er uddøet flere arter
vores byrødder i københavn men da det ikke kunne lade sig gøre da der ikke var politisk flertal for dette
var de jo nødt til selv at komme op med alternative finansieringsmuligheder
så foreslog de så selv så vidt jeg forstår det nogle andre områder
fredede områder men jeg kan sige at vi er imod processen og ville også gerne
tit får vi jo at vide at vi skal deltage og at vi ikke vil deltage at vi stiller os udenfor at vi skal ind i de brede forlig så det var et kompromis men det var ikke alle de grunde som der er lagt ud her i lovforslaget
processen og så er spørgsmålet også
at hive fossile brændsler op ad nordsøen og der er mange andre klima og miljømæssige tiltag som socialdemokratiet bakker op men som vi ikke bakker op
ikkeeffektfulde strategier nok inden for den grønne omstilling det håber jeg
finde en en alternativ løsning for at bygge så spørgsmålet er her er ordføreren bekendt med at lynetteholmen for eksempel er poppet op i
der taler om femogtredivetusind boliger
antal arbejdspladser hvis det bliver realiseret der er masser af udfordringer med det projekt
selvfølgelig altid er mulighed for at se på andre områder der kan kan opbygges og udvikles er
hvis du står og skyder en hund med en pistol for lige at lave en ny stråmand
hospitalet vi skal have en beslutning nu vi skal bygge en metro nu det er den stråmand du laver
ordføreren ikke klar til at anerkende
med herre øjvind vilsholms spørgsmål om
hvor mange mennesker skal der til i demonstrationer i i fælledvenner i venner til
mener at så er der faktisk tale om en substantiel mængde af borgere der mener at det her har en negativ påvirkning i så høj grad
parti vil overholde de fredningsprocesser der faktisk er hvor mange mennesker cirka jeg ved ikke om ordføreren
nu er ordføreren jo storebror
til hvad skal sige byrådene der er jo en grund til at lovforslaget kommer herind og det er jo fordi det det har brug for en national opbakning i forhold til vores lovgivning så når nu i er storebror har i så tænkt jer at bruge den position til
sige at vi naturligvis ikke skal ud og beskadige eller på andre måder
ministerens vurdering er at en udvidelse af den københavnske metro cityring udgør et tungtvejende
der er tungtvejende her alene økonomien så med det princip
fredet natur jo sælges til boligbyggeri hvis formålet er at sikre finansiering til et infrastrukturprojekt er det korrekt
de skal lægge vægt på boligbyggeri frem for de fredede arealer er det ministerens holdning at fredningsnævnene nu skal
udvide deres fortolkning
det er jo det som som ministeren
demokratisk faktisk nu når vi skal tage nogle beslutninger i folketinget skal vi jo tage dem på det højest mulige oplyste grundlag
få et højere vidensniveau derfor har vi jo også sager om de her fredninger der netop skal give os et indblik i hvad eksperterne
her forslag handler altså om dsb sov
det giver rigtig god mening og det virker fornuftigt at dsb ejendomsudvikling as faktisk
får lov til at få udvidet deres mandat her men igen er der et demokratisk aspekt nemlig at vi skal værne om vores kollektive trafik vi skal værne om den oplevelse vi har som borgere i det her samfund og vi skal værne om velfærden
ordføreren fra socialdemokratiet og egentlig også den gode idé fra
ordføreren fra df kunne vi øremærke nogle af de her midler til at sørge for at vi sikrer
det mener jeg måske også er en demokratisk pligt i forhold til
til ikke at støtte lovforslaget medmindre vi kan pege
øremærke nogle af midlerne og sørge for at tage
hvordan forholder ministeren sig til den feedback han har fået
med de her midler i forhold til at det kommer fra fra grunde som
og om der skal øremærkes nogle af midlerne til at forbedre den kollektive transport
i byen i lyset af at det måske bare kan blive meget dyrere erhvervslejemål eller til de rigeste i forhold
det er jo som fru rosa lund også siger
handling der skaber forvandling så regeringen vil sende et klokkeklart signal vi vil ikke acceptere at homoseksuelle og transkønnedes rettigheder krænkes vi vil ikke acceptere at denne gruppe generelt skal have dårligere og mere utrygt liv
så kan præsentere hvis ikke det er opbakning til
på grænsen til tåbelig argumentation i dag har vi en retspraksis der
forskelsbehandle på køn når vi snakker om ligeløn alligevel
vi konstatere at vi har en ulovlig retspraksis fordi der ikke er
to og fyrre år i danmark så at sige at vi
ikke skal justere vores lovgivning og skabe rammerne for
finder jeg meget underligt selvfølgelig kan vi altid justere vores lovgivning så den bedre beskytter vores borgere uanset om
nogle meget meget triste tal på det her område tre gange så mange homoseksuelle transpersoner og biseksuelle
mennesker som også har minoritetsbaggrund
hver tredje oplever en nedsættende tone om lgbt kolleger viser en rundspørge
på alle niveauer fra folkeskolen og op til de videregående uddannelser i at skabe noget viden og nogle miljøer som gør at vi bliver mere tolerante
ordføreren kan forestille sig en situation hvor køn kønsidentitet og kønsudtryk ikke skal tilføjes til straffeloven
sådan at man ikke må diskriminere men vi kan jo stadig væk anerkende at der er et problem i vores samfund så derfor
være nødvendigt at justere lovgivningen
ikke nogen konkrete tiltag fra fra talerstolen da
jeg hører at man venter på mere viden men hvad er det der bliver bredere og mere der må da være en eller anden gylden indsigt
oplyse mig om hvad det er der er bredere og mere ud over
mange bække små giver sikrere eksistenser for vores borgere i danmark
ligestillingsministeren har udtalt for nylig at det er uacceptabelt og skal sendes nogle klokkeklare signaler men jeg ved ikke hvad det er for nogle klare signaler der er åbenbart ikke opbakning til at sende
første af mange snakke som vi skal have omkring hadforbrydelser og at komme fordomme og og had og
negativ normkultur til livs i danmark ville ordføreren være interesseret i at vi ser på en beretning som
partier måske ville kunne sætte lidt mere handling bag og så sige at det
fremsat den femogtyvende januar to tusind og nitten
fremsættelsesdato når ønsket har været ytret og ministeren har haft kendskab til det lang tid før er det en fair måde
anden pengeoverførselsforordning på tværs af eu
af penge fra ulovlige aktiviteter og finansiering af terrorisme gennem betalingsformidlere blandt andet banker finansielle virksomheder på færøerne
og i grønland vil med pengeoverførselsforordningen kunne overføre og modtage pengeoverførsler på lige fod med danmark uden de yderligere krav
selv ville vælge en certificeret og 2 ministeren siger vi skal sørge for at der er konkurrence jamen der er jo wild west lige nu
er det dem som står og har mistet som er i sorg eller er det en eller anden flok uberbedemænd som bare skal have lov til at skyde sig ind uden nogen form for regulering på markedet
krav det er det der er i dag det forstår
noget konkurrence men lige nu
er der ikke nogen parametre sat op fra statens side det fordrer jo ikke en en sober ordentlig opførsel så hvordan vil ministeren sikre det
tusind og sytten var der over treoghalvtredstusind dødsfald i danmark det er treoghalvtredstusind potentielle begravelser så har vi lige haft erhvervsministeren
en procent af dem
fem hundrede mennesker som er blevet røvrendt
ved enden af en eller anden
som har slået sig op i et fag der kræver nul kompetencer alle jer unge mennesker
kan lave en forretning i morgen hvor i er bedemænd og kvinder man taler altså ikke til
i danmark kunne slå sig op
som syv og tyve årig den sidste af mine forældre
jeg sagsøger dig hvis du ikke passer dit arbejde så jeg var nødt til at gå midt i min mors begravelse for at gå på arbejde jeg havde ikke overskud til at undersøge om det også lige var en certificeret bedemand om det
sorg man står midt i at have mistet en man elsker
fase af et menneskes liv det synes jeg er rigtig rigtig ærgerligt så vi kan kun støtte op omkring at vi får nogle minimumskrav
folk som varetager begravelser og dødsfald og at den autorisation naturligvis kan trækkes tilbage hvis de her krav ikke bliver overholdt det
midlertidig overgangsordning som vi bakker op om i forhold til herre christian langballes
internation som er verdens største globale organisation for expats
det er at leve og bo i de enkelte lande ud af syv og tres
er danmark nummer fem og tres og den bundplacering har vi haft
til lønninger og ferier det er simpelt hen basale spørgsmål som
kunne påvirke sit lokalområde er i høj grad med til at præge at man har en god oplevelse af det land man bor
vi skulle have langt mere end christian langballes ord om multikulti for at komme derhen så vi kommer lidt højere
de høringssvar som er bekymrede eksempelvis fra kvinderådet og fra fra kvinfo
den skævvridning vi har på det kønsopdelte arbejdsmarked som jo er til fordel for ordføreren og ordførerens
kønsfredet arbejdsmarked hvordan hvordan vil
meget vigtige indsigelser der er kommet i høringssvarene hvad
på det danske arbejdsmarked hvis ikke vi har noget
forrige ordførers indstilling og holdning jeg tænker at der næsten må være nogle medlemmer af liberal alliance som læser den forskning der er lavet i danmark og i norden
og kvinder forenkling af reglerne og indberetning af
er der en interessentundersøgelse som ikke opleves som særlig relevant
så de kan anvendes til at fremme ligestillingen når det i sig selv er fornuftigt det
de forskellige virksomheder og institutioner i den offentlige sektor oplever ligestillingsredegørelsen som en tung administrativ byrde
i sig selv et forhold vi skal forholde os til men måske mere fordi det kan underminere relevansen og tankerne bag redegørelsen og det er så derfor at vi
øger frekvensen for indberetningerne med et år
selvfølgelig målsætninger men vi skal da også have en formuleret politik
og taler politik her i folketinget skal vi ændre det til målsætning for demokrati eller skal vi kalde tingene hvad de er jeg håber da at alle udvikler en ligestillingspolitik i kommunerne
henvise til nogle af de høringssvar som jeg også spurgte mine kolleger til for lidt siden
kønsstereotyper dette understreger behovet for jævnlige ligestillingsredegørelser da de brugt på
rette måde er vigtige redskaber i arbejdet med at opnå mere ligestilling på arbejdsmarkedet uden konkrete måltal er en målsætning ikke forpligtende og målsætningen
har jeg jo den fordel at jeg er en mand
det område er der så meget evidens i vores forskning som peger i retning af at jeg som mand faktisk nogle gange ikke er i stand til at vurdere objektivt på grund af mit eget køn på grund af den måde jeg er socialiseret ind
vi opnår ligestillingen hurtigt nok i danmark er at der ikke er nok mænd der anerkender den position og det privilegie det er
have nogle blinde vinkler til vores samfundsudvikling så hermed en opfordring til at flere mænd kommer på banen i ligestillingsdebatten og læner sig op ad
hos rigtig mange mænd
tildelingskriterier vores egne kvoter som egentlig fylder ret meget i samfundet
er nogle onde mandeklubber jeg mener at der er en masse ubevidsthed
etnisk oprindelse og så videre
og diskriminerer på baggrund af en ubevidst bias
som kvinde eller til kvinder generelt det er absolut ikke hensigten
men jeg vil rigtig gerne slå et slag for anerkendelsen af
har vi desværre et kæmpe stort
space for vores kromosomer til at forevige en patriarkalsk struktur
og sytten en analyse blandt folketingspolitikere i danmark
fem spørgsmål er er ligestillingen gået helt over gevind er er der ligestilling i danmark er der langt endnu
muligheder påfaldende nok
når vi kigger på de strukturer som er med til at forevige et løngab
gode debatter og derefter
kvinfo
mere viden til rådighed end jeg har
mener at der er en risiko for at lovændringen vil medføre et betydeligt videnstab på ligestillingsområdet
det meget alvorligt det samme gør jeg når når kvinderådet siger
at når der ikke er nogen konkrete måltal i det her forslag så er en målsætning ikke forpligtende og
for et stykke tid siden fordi jeg har været i en dialog om
så spørger jeg så ind til hvordan det kan være at fyrre procent af voldtægtsanmeldelser i østjyllands politikreds
en mand der modtager anmeldelsen hvorimod seks og halvfjerds procent når i retten når det er en kvinde der modtager anmeldelsen den betjent
der lyver eller lave falske falske anmeldelser
alle mulige andre områder det er fordi han baserer
et hvidt navn ville have fordelen i måske ti procent af tilfældene når det skal flytte til en ny skole kontra et brunt barn fordi man har en underliggende
man kommer til at diskriminere som lærer
ude at kommentere på så det jeg taler om
udvikler gennem vores opvækst socialt og kulturelt
det giver mig nogle fordele på arbejdsmarkedet de fordele vil jeg gerne være mig
må også tale om en brun mand en brun kvinde og
religiøs overbevisning når vi snakker om de mekanismer og dynamikker der er
er der noget sted i europa eller i verden hvor ordføreren har set at socialdemokratiets model
at øremærkningen virker det ved vi jo
de tager mellem en en fjerdedel og en tredjedel af barslen men jeg kender
de gode intentioner eller de gode ord
som har vist sig værdifulde og gode i andre lande
nu er over fyrre procent kvinder i bestyrelser på grund af deres lovgivning hvordan forholder
er en barriere på arbejdsmarkedet der er masser af forskning der bakker det her op der er blandt andet forskning fra
investorer og tiltrække mere kapital end
og tre gange flere ville hellere støtte den mandlige stemmes projekt
ansøgning de synes endda at hun var en dårlig forælder det viser mig at der er nogle briller
vi nødt til at have nogle værktøjer for eksempel kønskvoter til
er blotlagt gennem forskning i hele verden så det vi siger er at
til den situation hvor vi kan gå væk fra den normative praksis der er
mænd har nogle usynlige kvoter det andet du så siger er at folk sætter spørgsmålstegn
nøjagtig ind i den samme skadelige normative praksis i landet så hvordan vil ordføreren
venstres folketingsgruppes medlemmers
og vil rigtig gerne være i bestyrelse men oplever så selv
ændret holdning i forhold til kvoter fordi hun kan se at er hendes køn som skaber en barriere for
selv om hun er driftig og dygtig i sin karriere som jurist
det skal vi taler ind i jeg blev ikke klogere på hvordan vi taler ind i
barsel jeg har talt med et andet venstremedlem som siger at det er problematisk og igen vil jeg
politik der føres i forhold til medlemmer
er nu er ordføreren jo fra liberal alliance og i er
har dokumenteret at når en kvinde kommer med en idé
hvis ideen bliver indtalt med en mandlig stemme versus en kvindelig stemme
får investeringen selv om det er kvindens idé
i norge hvor hans og hanna blev sammenlignet
ville mandlige chefer hellere høre hans
der er på vores arbejdsmarked så spørgsmålet er hvor frit et valg er det så hvis kvinden er begrænset
ad åre er ifølge sfi en hundrede og otte år fra nu
og den meget berømte sætning synes jeg egentlig er vigtig at have i baghovedet når vi taler ligestilling
der er masser af fine elementer i ministerens ligestillingsredegørelse
fokus på at aflive de myter der fastholder stereotype
falske forestillinger om kvinder men alligevel er der lang vej i danmark i ligestilling særlig på arbejdsmarkedet
og hvorfor
gør os blinde for at manglende ligestilling er et reelt problem
kan ikke finde løsninger hvis ikke vi kan se problemet der er ingen af os hverken mænd kvinder eller andre køn eller blot mennesker der kan stille sig uden for samfundet fralægge sig alle sine sociale kategorier og indtage en objektiv position
vokset op under med andre ord forstår vi verden gennem bestemte briller det ligger så dybt i os at vi ikke altid er bevidste om hvordan det her så manifesterer sig
jeg er en mand jeg er privilegeret i forhold til mit køn mit køn alene giver mig privilegier i samfundet det giver mig adgang til magt fordi manden historisk set har haft og desværre stadig væk har magten mange steder
er derfor på mange måder normen
slog fast var kvinden i et mandsdomineret samfund det andet køn
en position hvor jeg ikke oplever diskrimination udelukkelse og begrænsninger på baggrund af mit køn
fjerde april det skal give en større forståelse for og bevidsthed om hvordan normer og strukturer kan være med til at fastholde stereotyper
på baggrund af sociale kategorier som køn seksualitet og etnicitet men det skal også give os
det hænger sammen vi førstebehandler
mand jeg er også en ikkehvid mand i et samfund hvor hvid er normen så jeg befinder mig i et krydsfelt hvor jeg i kraft af mit køn har nogle privilegier men i kraft af min
og det er afgørende at forstå forskellige sociale forhold at klasse køn race og seksualitet har betydning for den enkeltes livsmuligheder det er afgørende
reel ligestilling og hvordan vi italesætter de her normer og problematikker vi er enige om næsten tror jeg at der er et problem i større eller mindre grad
vi ikke nået længere i danmark ser vi stadig en markant underrepræsentation af kvinder i ledelse og på bestyrelsesposter andelen
kvinder i bestyrelser i virksomheder der var omfattet af lovkravet i to tusind og sytten er kun steget med det der i gennemsnit svarer til nul
procent årligt siden to tusind og tretten for mig at se vidner det
hen om at det ikke er nok at indføre et lovkrav om frivillige
flere kvinder i ledelse den såkaldte danske model
kvotering er ikke et mål i sig selv
vi ser i dag studier viser at lovregulerende kønskvoter er en effektiv måde at sætte ligestillingen på den strategiske dagsorden
er numerisk det er også med til at nedbryde stereotyper og ændre holdninger til kvinder og ledelse så hvorfor er der ikke politisk opbakning eller opbakning i erhvervslivet til kvoter
måske er det fordi kvoter udfordrer vores forestilling om at vi træffer objektive beslutninger
at vi forestiller os at vi vælger den rette kandidat ud fra jobbet ud fra universelle og målbare standarder ja meritokratiet
men som jeg indledte min tale med ser vi også verden ud fra hver vores position
bliver måske udfordret når vi bliver udfordret på vores privilegier så forkaster vi forskning og evidens kvoter kan hjælpe os til at opnå en situation hvor vi bliver bedømt
på baggrund af vores køn når når det så er opnået
der får børn er voldsomt faktisk falder kvinders
arbejdsindkomst med tredive procent i gennemsnit på kort sigt mens det for manden i store træk er upåvirket uanset om han har
derfor kan øremærket barsel bidrage til ligevægt i forhold familieliv og på arbejdsmarkedet
en større del af barslen fordi den er forbeholdt manden altså mændene tager længere barsel og
eus retning
synes jeg heller ikke vi ser nok handling i den her
mange minoriteter og kvinder muligheden for at deltage i debatten
hetz mod unge stemmer for ligestilling og det er også i forlængelse af at tonen på de sociale medier afholder halvtreds procent af borgerne
ligesom institut for menneskerettigheder fortæller at størstedelen af hadet og sexismen på eksempelvis facebook kommer fra mænd
kvinder en stemme fortællinger som vi mænd kan lære af fordi de tydeligt manifesterer at vi stadig er langt fra en social
enhedslistens beslutningsforslag om
voldtægt
tankemønstre tankesæt og praksisser politisk mod jeg håber at der er flere der bliver modige
regeringen og df har lagt kvoter ud i almene boligområder
hvad deres status er i forhold til til
opbakning til kvoter på andet end køn ja vil vi gerne give opbakning til at eksperimentere med kvoter udover køn
den indbefatter også at vi kan tale om
tackler stressniveauet blandt unge kvinder især jeg vil arbejde for at mænd tager en større del af orlovsperioden jeg vil arbejde for flere kvinder i ledelse jeg vil arbejde for øget fleksibilitet i mænd og kvinders karrieremønstre og sidst men ikke mindst vil
til så tak fordi ministeren mener at der
det andet er iso standard
sørge for at mænd og kvinder har ligeløn altså det er nogle iso standarder
certificere sit eget ministerium i de her iso standarder det koster ikke mere end mellem
og tredivetusind og det blotlægger så om der er ligeløn mellem mænd og kvinder i
hvad den gør ude i landet og det gør den så også på mandø i dag
af udvalget for landdistrikter og øer fordi der er så stor
kan også slutte op omkring lovforslaget
enig med liberal alliance
være så så bastant i kritikken af at det jo er fuldstændig uacceptabelt og vanvittigt at vi kan udsætte vores børn for den risiko der er måske
en kalkuleret risiko der bliver taget for
jeg skulle hilse fra enhedslisten og sige
til at stille nogle ændringsforslag
de skal hæves i størrelse ligesom vi gjorde det i forhold til adblue og
kun bakke op om jeg synes ikke at bødestørrelsen her er god nok og
chauffører nogle gange kan de være presset ud i at tage de her jobs og er ikke ansvarlige for for køretøjets bremseevner
de selvfølgelig burde lade være med at køre bil
det kan godt være at vi skal passe på
skævt men vi er nødt til at sørge for at sanktionerne og bødeforlæggene er af en størrelse så vi reelt med det samme og omgående stopper
vedligeholde busserne det er dybt uacceptabelt så med det
også at det er svært nu og derfor skal
måle og fange de her syndere
med nogle værktøjer eller hvad har man tænkt
i forhold til udformningen af lovforslaget
om der skulle være en fordobling
enhedslisten som som har foreslået det hvordan ser ministeren på det i forhold til til det fremsatte lovforslag
fremadrettet vi har jo en bilpark på omkring
millioner biler og det er små titusind elbiler vi har i danmark klimarådet siger
og tredive hvis vi skal nå klimamålene så jeg synes at det er ganske fornuftigt
det betyder ikke at vi ikke vil være med en anden gang og som vi også meddelte partierne
de digitale redskaber godt nok i forhold til mobiliteten i danmark
det leder mig så hen til at vi naturligvis støtter op om at vi skal have to hundrede øremærkede
men konkrete løsningsforslag er der så ikke rigtig nogen fra venstre af
ordføreren nævner jo selv at der står unge mennesker og og demonstrerer verden over der sidder unge mennesker her
tredive har ministeren så nogle bud på hvordan det sker ud over
naturligvis også støtter
jo omtalt at en tredjedel
har selvmordstanker men men konkrete handlingsmuligheder
initiativer som som målretter sig netop den her dobbeltminoritet
har fået noget beredskab med sig i forhold til at italesætte hvilke konkrete initiativer der er
så håbe at ministeren tager med til næste gang vi har en debat at der er et beredskab når det er sagt er den
rigtig godt og
en af de mest vidende kapaciteter på område vi diskuterer i forhold til
udtalt flere gange at der er behov for et center af den her type for at beskytte de dobbelte dobbelte minoriteter som som der her er tale om hvordan
de problemstillinger og den udsathed for vold som lgbtqi
personer med minoritetsetnisk baggrund oplever er problemstillingen som skal forstås i krydsfeltet af sociale kategorier
persongruppe bliver modtaget målrettet af fagpersoner som
problemstillinger og som anerkender
der netop mangler et krisecenter der kan tage hånd om de særlige problemstillinger og behov som minoritetsetniske personer
og det er selvfølgelig at jeg har behov for at se hvad det er red har udtalt og så har jeg behov for at gå i dialog med
for at høre om der har været nogle forbedringer
de sidste fire år
den implicitte fordomsfuldhed som jeg også hører
jeg ikke hvornår vi kan have den svære samtale så
at alle i folketingssalen er enige med ordføreren i
jeg tror også at alle er enige i at vi skal mindske efterspørgslen og at det måske er nødt til at komme i den rækkefølge men så undrer det mig bare at at den mindskning af efterspørgslen ikke harmonerer
med med den måde som som regeringen vælger at
at afskaffe solcelleordningen ved ikke
der dermed er med til at fortrænge efterspørgslen så hvordan er det
danmarks liberale parti vil sørge for
polemisk men jeg synes ikke jeg fik svar på mit spørgsmål så mener ordføreren selv at omstillingen går hurtigt nok den grønne omstilling som skal sikre at vi når i mål med parisaftalen som skal sikre
omkostninger som er uoverskuelige
ministeren remser op det vi prøver
cbs det er alle vegne på arbejdspladser og
udvider den viden og de begrebsapparater vi har til rådighed så tror jeg ikke på at vi
for alle borgere i vores samfund så jeg efterlyser den den røde tråd
sagt at vi gerne vil have ligestillingsvurderet alle lovforslag i forhold til gender mainstreaming
jo også er pålagt os fra eu
de sundhedsfaglige uddannelser det er politiskolen og det er omsorgs
skal sikre at alle som er i en forvaltning har adgang beslutningsforslaget siger
en mulighed for at de kan opkvalificere deres
når vi kigger på vores samfund
er det på tværs af klasse etnicitet køn og religion
fra regeringens side eller fra folketingets side
hvilke andre initiativer mener ordføreren vi kan
sig til at gymnasieeleverne også efterspørger mere seksualundervisning jeg bakker fuldt op
i folkeskolerne også det er der opbakning fra alternativet til men vi ser også at
vi ser at de oplever andre former for diskrimination også i forhold til deres uddannelsesvalg men det skal
og forskellige forligskredse og det er netop det jeg efterlyser her
et forkromet overblik vi skal have det på alle mulige andre områder men men vi har det ikke i forhold
til ligestilling og mangfoldighed og det mener jeg
gør det rigtig godt sex samfund har også haft det her forslag til
omkring at relevant viden og praksiskompetencer bør indgå som en obligatorisk del af
de nævnte uddannelser men faktisk også hos politiet
der er jo en lang række ting som regeringen har sagt nej til i de sidste fire år blandt andet
en ligelønspulje på fem milliard kroner til at udligne løngabet
eus linje ligestillingsløftet synes man heller ikke man kan bakke op omkring man har udhulet den kønsopdelte
og man har sagt nej til den islandske model i forhold til at dokumentere at der er ligeløn i danske virksomheder det jeg efterlyser med beslutningsforslaget her
er jo at vi har en rød tråd og at vi har et ligestillingsministerium som tager hånd om alle de udfordringer der er
i vores samfund om det er i uddannelsessektoren om det er i i erhvervslivet eller hvor det er og det er jo desværre et stort fokus det er et tværministerielt fokus
i år har trygfonden fremvist en analyse der viser at
op mod hvert tiende brune barn kan opleve diskrimination i folkeskolen i forhold
parti i forhold til at gribe den problemstilling
jeg tager til mig at det det sagtens kunne være mere præcist i forslaget det jeg ikke tager til mig er
jo grunden til at det ikke er der det er også grunden til at jeg ikke kan beregne hvad det kommer til at koste
omgang handler det om at få skabt den her handlingsplan
det var egentlig bare en kommentar til til ordførerens tale
meget stort område men kunne man forestille sig at der var
handling på at skabe det her forkromede overblik og som sørgede for at der var en ligestillingsvurdering sørgede for at den ligestilling og diskrimination og indsigt i køn rammer
hvordan ved vi i dag at
forhandlinger vi laver parallelt med hinanden ikke er med til at modarbejde
at det det måske skulle have været mere præcist og gennemarbejdet og det vil jeg helt sikkert
at regeringen skal udarbejde en handlingsplan som sikrer at undervisning i køn ligestilling og mangfoldighed inkluderes i
dem som har ansvaret for at undervise
har ansvaret for vores kommende generationer og deres viden uanset om det er på
institutionerne eller universiteterne handlingsplanen skal
bliver mere bevidste om hvordan de skaber gode stærke og inkluderende fællesskaber uanset
uddannelsesforløb vores børn unge eller voksne befinder sig så de ikke oplever diskrimination så de ikke
ekskluderet i to tusind og tolv lavede det nationale forskningscenter for velfærd sfi en vigtig rapport til folketinget rapporten hedder måling af diskrimination på baggrund af etnisk oprindelse
beskæftiger sig med diskrimination som manifesterer sig gennem fordomme
forudindtagelser og forskelsbehandling og
der ikke er lighed for alle i dag at der ikke er ligeværd for alle i vores samfund diskrimination foregår på mange måder og på mange niveauer og det har store omkostninger både samfundsmæssigt og personligt
at vi har institutionel og ikkeinstitutionel diskrimination
diskrimination som foregår privat hos borgerne
samtidig er en indgroet del af vores skole og uddannelsessystem sundhedsvæsen retsvæsen og alle de andre institutioner som udgør vores samfund
derfor mener jeg at vi er nødt til at have det her brede syn på hvordan vi så ændrer
og tilgang til at skabe et mere ligeværdigt samfund desuden taler rapporten om diskrimination som direkte indirekte bevidst og ubevidst og det er netop den her ubevidste
firserne men vi er langtfra fri for diskrimination trygfondens analyse
brune barn er i risiko for at blive diskrimineret
mange faktorer der påvirker det her ikke mindst den dæmoniserende retorik som vi
i politik og i
været medlem af folketinget i fire år og i den periode har jeg irettesat en kollega fra et andet parti som kaldte vores grønlandske brødre og søstre for snekinesere jeg har irettesat en tredje kollega som til en vilkårlig kvinde på en officiel folketingsrejse
kvinder og papegøjer der snakker mænd taler
det er blot for at illustrere at vores udfordringer
sektorer og niveauer i vores samfund som medlem af folketinget har
ude til et arrangement med veluddannede mennesker og fået at vide at jeg taler godt dansk i de situationer jeg nævner her var jeg den eneste
sagde dem imod og det var tydeligt at der var andre i selskabet som krummede tæer men de forblev tavse jeg turde godt
den gode stemning for jeg har igennem et liv oplevet hvordan den gode stemning kan være på bekostning af min selvværdsfølelse selvværdsfølelsen
og forstå modtagerne af de her uhensigtsmæssige normer og strukturer som hersker i samfundet
det er noget vi gør det er handlinger det er ord det er adfærd ofte ubevidst normer som vi er socialiseret ind i nogle normer er gode vi ser os for når vi går over vejen selv om der er grønt vi fortæller vores ven eller veninde at de
vi har en samtale med vores børn hvis vi oplever at de er medløbere og er med til at moppe andre altså vi kritiserer de normer som de deltager i fordi de kan være uretfærdige eller opleves som uretfærdige en normkritik
med i forslaget anerkendelsen af at det er et strukturelt problem at det er ikke blot
onde mennesker der popper op hist og her
jeg husker at vores ligestillingsminister til redegørelsesdebatten
lgbt danmark normstormerne til cecilie nørgaard fra mangfold jacob graack fra pædagoguddannelserne som
eneste uddannelse som har det på undervisningsskemaet danske handicaporganisationer djøf sex og samfund og mange flere
også godt se at der er et kæmpestort arbejde forude hvis vi skal kunne lave et
ellers bliver det de her bilaterale forhandlinger
måske ikke har det store sigte for øje
dem som har bidraget til forslaget og som har læst det igennem og
kan være at offentligt ansatte kunne blive bedre i hvert fald inden for politi fængsler social og omsorgssektoren beslutningsforslagets anden del italesætter netop det at vi skal have
og vi kan skabe en sammenhæng og italesætte det som
ordfører også siger over for vores andre kolleger i forhold til hvordan vi kan strukturere forhandlinger så vi kommer i mål med
reelle ligeværdige rammer for alle
til dem som bakker op og dem som ikke gør og
desmond tutu der illustrerer hvorfor jeg mener at vi skal handle mere end at tale
hvis du er neutral i situationer hvor der er uretfærdighed så har du valgt samme side som undertrykkeren hvis en elefant har sin fod på musens hale og du siger at du
så vil musen ikke påskønne din neutralitet
er præcist nok så så hvis jeg skal præcisere det på det minut jeg har her
handler det om at vi får blotlagt hvad er initiativerne lige nu hvordan sørger vi for at de initiativer bliver
det ene det andet er hvordan vi kan ruste vores offentligt ansatte til at møde borgerne i en mere ligeværdig relation og hvordan vi inddrager dem i det arbejde
bedre til at gå end kvindelige borgere og så fandt man ud af at man brugte dobbelt så mange penge på de på de ældre mandlige borgere ligesom man har fundet ud af at man
små pigebørn i børnehaven end man taler til drengebørn hvilket betyder at de udvikler et sprog hurtigere så det med at vi har en forståelse af det at vi godt ved hvordan vi møder alle mennesker
lige viser sig gang på gang i den forskning vi har ikke
være offentligt ansat men nogle gange skal vi også bare anerkende at vi mangler viden for at kunne
er desværre uenig i forhold til den sunde fornuft hvis vi kigger på
er blevet behandlet diametralt modsat i sverige kontra danmark
bare er enlige sexistiske mænd der er i gang
faktisk er en strukturel udfordring i forhold til den måde vi italesætter kønnene og opfører os
det mener jeg også lidt ligger bag det med den sunde fornuft nogle gange
vores sunde fornuft begrænset af de antagelser vi har i vores samfund qua det
socialiseret ind i med kultur normer og opvækst
nødt til at blive gjort bevidst om gennem viden og den viden er jo også det der skal ligge i handlingsplanen og vi skal have bragt ud til
det jeg siger er at vi har nogle normer at vi har nogle forestillinger at vi har nogle værdier som måske er med til at diskriminere
andre borgere og forfordele nogle borgere
det er også det som institut for menneskerettigheder kalder statistisk diskrimination hvis det er det man kommer ind på men der er vi nødt til at
imødekomme de problematikker og det er den viden
skulle samles om en beretning
at vi kan samles om en beretning men men mange af de normer og de antagelser som jeg italesætter
hersker jo også herinde og derfor har vi så et totalt forskelligt syn på hvad der er en ligeværdig behandling og hvad der er til rådighed af viden og hvad der er god opførsel og så videre
ønske at vi kunne blive lidt mere enige om at italesætte at vi måske er begrænset i vores vidensgrundslag det er jo det som pædagoguddannelserne arbejder med at udvide og det synes jeg
vi kan stemme for forslaget
af uønskede fisk der smides tilbage i havet vi bakker op om at kontrollen med fiskeriet skal skærpes og generelt er vi positive over for lovforslagets hensigter
til efterretning og derfor kan vi også bakke op om
også kan jeg forstå hvordan
sig til at lave et konkret ændringsforslag hvor der bliver lagt en evaluering ind
peger på at der er for store risici
nu men men jeg
observatory har udarbejdet en opsamling af viden
de konkluderer jo at der er en større risiko ved yngre
at der er nogle andre resultater som ordføreren har som ikke
at eu kan gøre noget godt og her vil dansk folkeparti gerne
der er jo også en bagside af medaljen i forhold til trafiksikkerheden nu siger ordføreren at at man måler
alene ved at man sætter
for yngre yngre førere det er jo således at de samme værktøjer
i forhold til at kunne bearbejde
nu har jeg lavet en rundspørge blandt unge mennesker som har
det indtryk at de unge mennesker ville ophøre med at bore
mange folk har jeg ikke ansat men burde vi
studser lidt over udtalelsen
jeg godt høre ordføreren hvem er vores i i den udtalelse
så vil jeg godt henvise til de udenlandske erfaringer fra european
er mere udsatte
på knallert fordi man hæver hastigheden for det første
spurgt nogen om deres adfærd vil ændre sig det er alene bare en antagelse man har ikke lavet nogen form for analyse
liberale parti at igangsætte noget forskning
øget mobilitet i landdistrikterne vi støtter op om at vi skal stoppe den affolkning der sker den centralisering der sker det har vi fremlagt en otte og tredive forslag stor plan for
vægte højest når vi taler om trafiksikkerhed der siger rigspolitiet at forslaget vil have en negativ indvirkning på færdselssikkerheden de henviser til dtus rapport som man selvfølgelig kan vælge at udlægge
vurderer at ulykkesrisikoen i nogen grad i hvert fald følger føreren af
synspunkter men som jeg også
at slippe dem løs
kan alternativet altså ikke
ret tæt på et valg og det ser ud som om der er flertal for det her lovforslag
i stemmer nej til det endelige forslag kunne
så være interesseret i at bakke dette op så vi i hvert fald
den radikale ordfører om nu er der flertal for lovforslaget det må vi anerkende og hvornår det så bliver ændret vil jo komme an på
være interesseret i om vi kunne få socialdemokratiet til
hvis magten skulle ændre sig
så det mener jeg ikke er et validt argument men ministeren taler om dtus analyse og siger at
forsigtighedsprincippet med menneskeliv menneskeliv i forhold til trafiksikkerhed er det sådan jeg skal forstå
jeg oplever ministeren som ihærdig og
men så oplever jeg også at ministeren nogle gange når han skal svare
som jeg mener mangler i parallelsamfundspakken
det går fremad i kriminalitetsstatistikkerne det går
vi ved at de brune piger ligger højere i gennemsnit end de danske hvide piger så danske brune piger er
vi ved at der er rigtig rigtig mange ting der går godt
bor derude der har skylden men vi mener jo og det har vi set igennem den udvikling der er i områderne gennem de helhedsplaner som vi taler om at beskæftigelsesindsats at klubmiljøer at vi har mere politi til stede og alle de her faktorer gør langt
så jeg har ikke hørt noget i parallelsamfundsplanen rigtigt italesætte de her problemstillinger og hvordan vi øger beskæftigelsen
jeg er ikke enig i at de bliver fastholdt jeg er enig i at der er en lillebitte gruppe som ikke udvikler sig men der mener jeg også at vi har fejlet i den måde vi
ændre sig eller hvilke tiltag skal ellers til for at skabe den udvikling og de resultater som regeringen mener der
skal fraflytte men vi har jo talt imod planen
på grund af nedrivningerne men også på grund af den manglende indsats som også er blevet italesat
jeg anerkender at der er afsat midler i aftalen til
men jeg mener ikke det er proportionalt i forhold til til den
negative omtale som områderne også får ved at fastholde at kalde dem for
det er altså en dobbelt straf det der sker geografisk set fastholder at der
skal tvinges ind i vuggestuer og fastholder at dem der bor på den
deres børn ind i disse vuggestuer men kan lade være for mig at se modarbejder det intentionen om blandede boliger blandede byer hvis ikke man
langt større fokus på de her sociale indsatser som som vi jo ved
baserer sig på at lave nogle gode sociale indsatser
jeg kender godt talen med at man har gjort det her før
hvad skal vi gøre når vi kender statistikken og når vi ved at det går bedre det går bedre på alle fronter og så er der en lillebitte gruppe som det ikke går bedre for hvorfor så blive ved med at bidrage til den her stigmatisering
ændre de her områder og det anerkender vi spørgsmålet er
hvilke værktøjer hvilke redskaber vi bruger der er unge danskere med minoritetsbaggrund der ændrer det her på en generation selv om de er massivt udsat for stigmatisering og
ændrer de de her sociale strukturer på en generation og kommer i uddannelse og kommer i arbejde og jeg synes det er så ærgerligt at der bliver talt ned til dem i de her generaliserende termer så mit spørgsmål er hvad
minoritetsdanskerne der bliver ramt her det er jo også grethe som
fordi hendes boligområde falder for de her krav
er humlen ved det her forslag
mange forskellige grupper der bliver ramt det kan godt være at hun har en lav indkomst og det kan godt være at hun har et lavt uddannelsesniveau fordi hun har arbejdet som rengøringsassistent hele sit liv
df for fremtiden ud over nedrivninger for at styrke den sociale balance i de
jeg vil anbefale at dem der ser med her går ind og kigger på behandlingen af l otte og tredive sidste år både første og tredje behandling
ellers tale om hvad vi synes kunne være anderledes
vi har fremlagt to politiske udspil blandt andet byer for alle og et alternativ til bandelivet og det har vi gjort fordi det netop er sådan at stigmatiseringen af de her områder
de her samfund i alt alt for lang tid indhyllet de her samfund
skal afskaffe begrebet ghetto det er stigmatiserende det er misvisende og det er med til at fastholde fordomme og overbevisninger for nylig var der en undersøgelse af en sociolog
den forventningsfattighed der er i vores samfund
gang på gang på gang stigmatiserer fra folketingets talerstol og taler ned
den sammenhængskraft som ellers skulle være det store
i balance tingbjergundersøgelsen viser at ikke nok med at lærerne
så har politiet også ti gange så høje negative forventninger end hvad der faktuelt er rigtigt baseret på den statistik
og det er rigtig rigtig ærgerligt og jeg mener helt klart at den politiske debat og debatten
den her forventningsfattighed
udvider den fleksible udlejning
dem som allerede har tilknytning til de her områder og som har brudt
er kommet i uddannelse faktisk får forrang til at blive boende i området noget af det vi ved
virker allerbedst er at der er rollemodeller til stede
for bliver i området
nærpolitistationer det ved vi også har rigtig god præventiv virkning samtidig med
for at der er fast track til uddannelser og beskæftigelse for risikogrupper især dem der er i grænselandet i forhold til bandemiljøet det ved vi også fra udlandet og
gerne sørge for at alle aktører løfter det sociale ansvar det gælder også os vi har
gellerupparken hvor de jo har nedrevet tre hundrede og en og tredive lejligheder
ikke en eneste er tvunget væk man har haft samtaler med alle beboerne i området
dybvad henviste også til det gode arbejde som som gellerupparken har foretaget
få deres børn i en daginstitution
massivt også i i folkeskolen vi vil gerne have der kommer bedre klubber og gode væresteder vi vil
fripas med fritidsaktiviteter til fattige børn og voksne og generelt mere idræt og kultur
ved at foreningslivet og socialiseringen og tilknytningsforholdet til vores land sker der og det gælder ikke kun
minoritetsbaggrund det gælder også de udsatte hvide danskere som
gerne styrke civilsamfundet og oprette beboerakademier vi vil gerne sørge for flere lommepengeprojekter og job og
gellerupparken nu står jeg her på talerstolen
og ønsker at vi udnytter den folkeoplysning som vi har bygget vores land på
og det oplever jeg alt for tit sker herindefra så jeg anerkender
positive elementer i parallelsamfundspakken men generelt set synes jeg den er med til at stigmatisere og tale ned
den rigtige vej at gå
gode boliger til rådighed for dem der ikke har råd at eje selv
det vil sige de får uddannelse de får arbejde de bliver økonomisk bedre stillet så fraflytter de området også på grund af den stigmatiserende retorik der er
er selv fra fyn politimesteren fra fyn har udtalt hvilken mor siger til sine børn ved middagsbordet i morgen unger flytter vi ind i en ghetto hvordan retfærdiggør ordføreren at man bliver ved med at
den stigmatiserende ordbrug det sprog om
skal være nogle områder der blomstrer
at ændre et boligområde så den sociale slagside bliver bedre og området kommer til at blive mere velfungerende i
blandede boligområder i landet hvor lang tid tager det
fik sagt i min ordførertale
i forhold til etnicitet som et parameter
mig at høre ordføreren lige reflektere lidt over ansvaret herhjemme
nogle polske mennesker som vælger at tage en masse mænd fra filippinerne op
for degraderende behandling og dårlige arbejdsforhold
operatører som vælger at gøre det her som vælger at benytte de her muligheder hvordan forholder dansk folkeparti sig til de danske borgere som gang på gang er dem som entrerer
den her sociale dumping som gang på gang er dem som tillader sig at behandle mennesker som ikke kommer fra europa som slaver eller
kapitaltænkning hvor man sætter økonomi før mennesker det er mere det fokus
mener at vi mangler i debatten vi mangler simpelt hen at turde tage fat om det moralske forfald
griske mennesker det er jo ligegyldigt er filippinere eller polakker men vi kalder det filippinerfinten som om det er filippinere der kommer og laver en finte i vores samfund selv om det er en dansk mand der sidder og trykker på knappen
udnytter og slavegør en masse mennesker
form for folkeoplysningsdebat
af undertegnede
for at sætte ord på på det som jeg synes vi
at tale om når vi taler om om udfordringerne i transportbranchen i forhold til social dumping nemlig at dem der ansætter og udnytter den fri bevægelighed er
har en elendig moral
end de tænker på en solidarisk adfærd
er det naturligvis de sociale og faglige rettigheder som skal have forrang hvis vi skal passe på vores nationalstater i det her gode eu samarbejde men når det er sagt
synes jeg ikke at vi kun kan problematisere den fri bevægelighed
vi også i høj grad skal problematisere det moralsk anfægtelige
slavegøre mennesker i det omfang vi ser med social dumping ikke kun
lidt i en forlængelse af en kolonialistisk tankegang at vi i det globale nord kan tillade os at udnytte folk fra det globale syd på den her måde uanset om det er i en
i et oplyst samfund
komme overenskomster i spil
der tænker jeg lidt videre og tænker på kædeansvar
være interessant at se på om vi kan drage de her vognmænd og andre operatører til ansvar altså kædeansvar i forhold til den
efterspørgsel der også er for at udnytte
har et efterslæb med
med strukturel diskrimination
har foretaget sig i et historisk perspektiv derfor har canada og derfor har australien sagt undskyld