syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
præcist sammenfald mellem dem der ejer og dem der forbruger lige så snart du får en aktør ind som ikke er forbruger
har du en modsætning fordi dem herovre
vil gerne have den højest mulige forrentning og dem
vi har nok ikke tid til diskussionen omkring andelseje i dag men der er altså nogle stærke fordele for forbrugerne ved den type ejerskab
og andre ting i en forhandlet budproces for eksempel med statens energinet
for eu reglerne selvfølgelig kan det det det er sket før og det kan ske igen det er bare en skræmmekampagne så bare lige omkring
det er fuldstændig ligegyldigt om det er forbrugerejede selskaber eller andre selskaber fordi de trækker alle sammen maksimal forrentning ud inden for indtægtsrammen det er muligt det er rigtigt
noget forbrugerne selv vælger om de ønsker at gøre eller ej i et kapitalfondejet eller formueforvaltet selskab er det noget en ejerkreds i canada eller hvor det nu er man ville sælge til hvis ikke det var blevet stoppet bestemmer
stor forskel det er jo derfor vi har en andelssektor som
så rigtigt siger at partiet venstre selv er rundet af men i næsten alle debatter vi har hernede virker det som om man fuldstændig har glemt
folk gik sammen i de her fællesskaber det var blandt andet for at slippe for at betale nogle overdrevne avancer om vi så snakker mejeriområdet om vi snakker forsyningsområdet det var baggrunden for det her og den baggrund findes stadig væk
en forskel på om det er forbrugerne der ejer noget sammen eller om det er udefrakommende interesser fordi der er
aktiemajoritet men det er altså ikke omfattet af eus udbudsregler eller lignende sager vi har fået svar fra ministeren omkring det her
fortilfælde hvor vi har valgt en forhandlet salgsproces af dele af vores infrastruktur så
mere principielt spørgsmål er det overhovedet nogen nogen dele af vores infrastruktur som liberal alliance ikke mener kan sælges til til højestbydende kapitalfond altså
transmissionsnettet
ejerskabet stadig væk er hos forbrugerne sådan som vi har en lang lang tradition for i danmark
fastholde den andelstradition man har
at seas skulle eje radius men uden at kunderne i radius område er andelshavere i seas for det er også en udvanding
vil gøre det nemmere at sætte spørgsmålstegn ved om det virkelig er kvalitativt anderledes
seas nve konsortium vi ville være sat uden for demokratisk indflydelse
den andelsvirksomhed og i øvrigt også
uden ret til afkastet og en demokratisk forvaltning af om det skulle føres
i lommerne på os selv eller bruges til investeringer i nye spændende
forbrugerne og
et indblik i det tegner jo et noget andet billede end det der har været fortalt
bare vende tilbage til den der snak om fremtiden for vi kan se meget tilbage men
forbrugerejet selskab for en anden landsdel som så ejer og driver radius som en helt almindelig
købstilbud om jeg så må sige til forbrugerne i området sådan et hurtigt slag på tasken er
at det selv med en meget høj pris vil dreje sig om
husstand og det er jo måske en meget god investering al den stund at vi betaler fem hundrede kroner i ren forrentning hvert eneste år lige nu
det offentlige på den ene
af infrastrukturen herunder salg der udgik fra
et opfølgende spørgsmål til ministeren så vi kan få en en klar udredning af hvad det
rammer eu sætter men vi har haft en diskussion
jo ikke tale om et offentligt udbud her der er tale om et privat selskab som principielt selv må bestemme hvem de sælger til men men
lidt mere konstruktivt spørgsmål nu er det jo sådan at det her salg er faldet fordi der ikke var flertal i folketinget der kunne bakke op
alt muligt andet men hvad er
så også kan sikre flertal i folketinget det ville jeg synes var interessant
som betjener en million husstande i københavnsområdet nordsjælland roskildeområdet hornsherred ikke i fremtiden vil blive solgt
udenlandske kapitalfonde formueforvaltere eller lignende ejerkredse men at vi i stedet
holder fast i den hundredårige tradition vi har i danmark for at den her form for kritisk infrastruktur
enten er ejet af det offentlige
stat eller er ejet af forbrugerne selv
ørsted annoncerede at man ville frasælge radius i sommer
jeg tror at rigtig mange danskere bare har fået nok efter tdc efter seruminstituttet der skulle sælges til en shariasheik
rigtig mange mennesker der engagerede sig og tak for det for det var jo også medvirkende til at det
så vigtigt at få radius med over dengang man børsnoterede selskabet hvorfor
som vi var nogle der foreslog det dengang men ørsted vil gerne af med det og jeg synes heller ikke at ørsted er en optimal ejer det er som
aktieselskab og de går også også lige til
i området af cirka fem hundrede kroner om året i ren forrentning det er som nogle har kaldt det en
at at radius skal skilles ud
så at vi har diskussionen om hvilken ejer vi ønsker og der har været fremført forskellige ting her i debatten blandt andet at det er fuldstændig ligegyldigt
vi har sådan en regulering der sikrer at uanset om det
der bliver jeg bare lige nødt til at citere nogle af de eksperter som har udtalt sig på området om hvad forskellen er på at få en stor formueforvalter eller kapitalfond ind
indtægtsrammens fastlæggelse er en meget indviklet proces med mange fortolkningsområder og i den proces vil forsyningstilsynet stå over for en ny købers hær af økonomer og advokater
hvis de selskaber der skal reguleres er vældig meget større end dem der skal regulere dem så har vi et generelt problem
betale højere lønninger og har mulighed for at påvirke de politiske processer det siger han
en anden balance der kan ændre sig i magtforholdet mellem regulator det vil sige forsyningstilsynet og ejeren i det øjeblik man får en pengestærk ejer ind uden forbindelse til danmark forbrugerne eller staten kan man forestille sig at regulator i højere grad bliver udfordret med det formål at kunne trække flere
siger professoren kigger vi rundt om
i verden hvor man også har lovgivning der rammer det her
at der jo er en grundlæggende forskel
forbrugerejet selskab og andre typer af selskaber nemlig den at ved et forbrugerejet selskab er det forbrugerne der bestemmer det kan godt være at nogle af de forbrugerejede selskaber
en rigtig god idé at have i virksomheder specielt i virksomheder på monopolområder
den tradition i danmark i hundrede år og jeg synes det var godt at venstres ordfører pegede på at det faktisk er noget som venstre er stærkt forankret i
at man valgte at eje de her ting i fællesskab
og det handlede om at sikre billigere priser til forbrugerne
tale om et offentligt udbud som jeg har været inde på det er et privat selskab som sådan set i høj grad selv kan bestemme hvem man ønsker at sælge til selvfølgelig have afdækket hvilke forhindringer der kan være
vores eltransmissionsnet altså de hovedfærdselsårer der går på tværs af landet så så helt umuligt kan det vel næppe være
har været af forslaget fra et flertal i folketinget
det her videre i udvalget det er noget vi i den grad
kigge på hvad mulighederne er for lige nu er der jo lidt et stalemate kan man sige
det står stille forligskredsen er på en
at tage fat på de på de drøftelser også tak til socialdemokraterne
forsøgt at kæmpe i forligskredsen for en en fornuftig løsning og også tak til det radikale venstre for at bakke op om ideen om andelseje det der må være opgaven nu
en vej frem hvor det kan blive muligt
elnettet i den million husstande som som
i radius netområde får mulighed for at blive ejere af vores elnet på samme måde som de fleste andre danskere er det vil i mine øjne være den optimale løsning
lægger op til at hvis det er umuligt så kunne en anden løsning være at bruge energinetdk
set foretrække foretrække den anden hvis den er mulig så
en god og synes jeg også oplysende og spændende debat
det et paradigmeskifte jeg tror i hvert fald at vi kigger ud i befolkningen
en form for paradigmeskifte eller
ikke længere har opbakning i befolkningen og det pålægger selvfølgelig også partierne herinde at finde
her i vores land at andelsbevægelsen har
findes stærke virksomheder med et stærkt demokratisk fundament og
overlade vores infrastruktur til udenlandske kapitalfonde vi kan vælge
og det er det vi skal finde vejen frem til nu så jeg beklager
beslutningsforslag og tak for en god
vores øjne mere uheldige initiativer fra finanslovsaftalen for
det drejer sig om afgiftslettelser som
mod mere velhavende dele af befolkningen og konsekvenserne af at vedtage det her lovforslag er
og vin og konsekvensen af det kender vi det er at vi øger
for folkesundheden og ifølge
det her næppe noget der vil have nogen særlig betydning for det andet
som en afgift for at anskaffe sig et fartøj der er
vil det jo i princippet svare til
at anskaffe sig sådan et fartøj og det mener vi ikke at der er et behov for i den her tid hvor vi
desuden er det her jo også en målrettet skattelettelse til de meget få danskere som har muligheden for at erhverve sig et eget privatfly endelig vil man afskaffe
afgiften på foderfosfat i landbrugets dyrefoder det var en afgift der blev indført i to tusind og fire og ideen var
med henblik på at mindske udledningen af fosfater
naturen samtidig finansierede afgiften
satte grundskyldsbetalingen ned for landbruget frugtplantager og andet som blev gennemført samtidig
tusind og sytten at man ikke vurderede at der var et skattefagligt grundlag for at imødekomme det her forslag om at afskaffe foderfosfatafgiften
til skade for natur og miljø men det er man øjensynlig ligeglad med i regeringen og dansk folkeparti men de tre elementer gør i hvert fald tilsammen at enhedslisten ikke kan
man måske nogle gange overvurderer de effekter der er og at det kan give nogle problemer
jo et spørgsmål vi har været relativt optaget af i enhedslisten i forbindelse med finansministers beregninger
skatteministeriets antagelser omkring samfundsmæssige virkninger af forskellige afgiftsændringer
til bundskattebetaling men hvis skatteministeren virkelig mener det
som måske
mere er på papiret end i virkeligheden burde det så ikke have nogle mere drastiske konsekvenser end bare at sige
bruge afgifter mere burde man ikke forsøge at få nogle retvisende antagelser
herre joachim b olsen skal betale otte hundrede million kroner på at få sænket afgiften eller om han skal betale
så det her er jo ikke bare en diskussion det er et spørgsmål om hvad ting koster når vi er i forhandlinger viser det sig at der ikke er de effekter af en given
penge der bagefter mangler i kassen fordi man har haft antagelser om en forandret adfærd
finansministeriet nogle familietypeberegninger ud som viste hvordan for eksempel et folkepensionistpar ville blive påvirket af det her altså under antages af den her nedvæltning og overvæltning i priser og lønninger så man stillede altså
elementer og fremskridt i forhold til
de mennesker i vores land som bor på
vores små øer de dele af
har været optaget af jeg må så
er mig der normalt er landdistrikts eller skatteordfører men jeg ved at vores ordfører på området har har været optaget af det
drejer sig dels om den her permanentgørelse og videreførelse af det forhøjede befordringsfradrag
at udvide ordningen til at omfatte de ti små
i dag er omfattet det vil afgjort være en hjælp til at sikre
øerne eller i hvert fald til at dæmpe den afvandring som vi ser
almindeligvis en skepsis over for at tilskynde mennesker til at skulle
også andre har har peget på at vi fik nogle flere arbejdspladser
uddannelsessteder ude lokalt også i yderområderne sådan
den udvikling vi ser og den er næppe lige om hjørnet
nye fradrag for overnatning gældende for for pendlere med bolig på
godt være bekymret for om om skattestyrelsen har ressourcer nok til at sørge for den nødvendige kontrol
kan tage det i udvalgsbehandlingen med lovforslaget indføres også
der krydser den nye fjordforbindelse kronprinsesse marys
vi i enhedslisten ikke imod den her ordning der ligestiller pendlere på fjordforbindelsen med pendlere på andre broer
jo ikke nogen hemmelighed at vi var imod etableringen af broforbindelsen og samtidig kritiserede at den skulle brugerfinansieres som den eneste i landet i den forbindelse var det måske
interessant at få svar på også under behandlingen hvordan den samfundsøkonomiske beregning for projektet ser ud efter indførelse af det her fradrag
enhedslisten er er samtidig
kritisk over for at turen med kollektiv transport ikke er berettiget til det samme fradrag for at krydse
for biler selvfølgelig skal mennesker der benytter bussen over broen for at komme til og fra arbejde have samme fradrag som dem der benytter bilen argumentet om at der ikke forventes kollektiv trafik på broen og at fradraget i øvrigt ville blive beskedent
i vores optik mærkeligt man kan
vide hvordan den kollektive trafik vil se ud i nordsjælland i de kommende år det er
der fordrer udbredelse af kollektiv trafik at man bliver stillet ringere konkurrencemæssigt over for privatbilismen derfor kommer vi
til sådan et ændringsforslag
om at sænke bundskatten er
skeptiske fordi øvelsen med den her sænkning går ud på at modvirke at kommunerne i budgetterne tilsyneladende har hævet skatterne vores holdning er at kommunerne skal have frihed til at fastlægge skatten selv og at statens indblanding
er også det problem at grundlaget for bundskatten er bredere og det vil altså sammenholdt med de her stigninger på kommunalt niveau formentlig betyde
en forøgelse af den økonomiske ulighed derfor vil vi også gerne bede ministeren om at oplyse fordelingsvirkningen af den foreslåede lempelse af bundskatten
samt på ginikoefficienten og at sammenligne dette med en tilsvarende lempelse af kommuneskatten
så igen står vi altså med et lovforslag som som omhandler emner som som i bund og grund ikke har noget som helst med
at gøre der er ikke nogen sammenhæng mellem lovforslagets del vedrørende befordringsfradrag og ø fradrag og så den del der omfatter sænkning af bundskatten derfor vil vi også ligesom socialdemokratiets ordfører bede om at forslaget bliver delt op i to
og det indeholder som vi ser det en række positive elementer som vi fra enhedslistens side støtter og vi kan derfor også støtte det samlede lovforslag for det første
pålægges det vi kalder institutionelle institutionelle investorer altså for eksempel pensionskasser et
politik om det man kalder aktivt ejerskab altså hvordan de investerer hvordan de
det er positivt for det er noget som borgere og investorer generelt har en interesse i at vide og som kan fremme en større bæredygtighed
men som blandt andet to og halvfems gruppen peger på
skal det måske i højere grad præciseres hvad der skal ligge
reference til nogle specifikke internationale rammeaftaler som findes på området der kan jeg se i høringssvaret
som skal fremgå af lovens bemærkninger og det kan man måske følge op på under udvalgsbehandlingen
rigtig positivt at man foreslår en større åbenhed
direktioner i de her virksomheder for vi har jo en udfordring som flere har været inde på både med de her meget farverige bonusordninger men også bare generelt i den måde som
cheflønningerne udvikler sig på økonomisk
og deres medarbejderes lønudvikling
en årsløn der er hundrede gange højere end gennemsnitslønnen for deres medarbejdere
direktøren i iss
en ratio på en hundrede og syv og halvfjerds altså en hundrede og syv og halvfjerds gange højere løn så de pågældende personer kunne altså gå hjem efter et par dage på arbejde i starten af året og så ville tjent det samme som dem
står på gulvet og skaber værdierne i virksomhederne
er parat til at gå videre fra regeringens side og der er tale om en minimumsimplementering her
meget enige i det der blev rejst af for eksempel to og halvfems gruppen
i storbritannien hvor virksomheder med over to hundrede og halvtreds medarbejdere
altså forholdet mellem cheflønningerne og lønningerne for folkene på gulvet der skaber værdierne i virksomheden
kunne få en lignende lovgivning i danmark og måske føre til en større ansvarlighed
at man skulle stå til ansvar over for både medarbejderne og over for borgerne i forhold til det løngab det løngab som er ved at udvikle sig mellem almindelige mennesker og dem
transaktioner med nærtstående parter det
kan være af enorm betydning både i forhold til værdi
et selskabs udvikling i høringsnotatet skriver ministeren at valget af minimumsimplementering er
et ændringsforslag der går lidt videre end den minimumsimplementering som man foreslår
handeler mellem et selskab og hovedaktionæren bør frem i åbenhed og behandles på en generalforsamling tiden er ved at løbe ud men jeg vil bare
at vi er positive over for forslaget også de elementer der er omkring ligestilling
udvalgsbehandlingen så skulle jeg også hilse fra sf som desværre
og sige at de også er positive over for forslaget
det er jo meget klart at både forbrugerombudsmanden forbrugerrådet tænk
advarer mod at man rent faktisk med det her lovforslag
reglerne fordi man fratager forbrugerombudsmanden nogle muligheder for at føre tilsyn
kompetence vil være en unødvendig lempelse af tilsynet med forbrugslånsvirksomheders efterlevelse af de forbrugerbeskyttende
et ændringsforslag til lovforslaget som følger op på den anbefaling om at fjerne den her § fem og tredive jeg vil bare høre hvordan socialdemokratiet
tilsynet ind under finanstilsynet men samtidig opretholde de rettigheder og muligheder som forbrugerombudsmanden har i dag derfor virker det lidt mærkeligt at man fra regeringens side ønsker det argumentet er så at at det er fordi
så lægger man jo ikke de samme tilsyn ned over de her forbrugslånsvirksomheder som andre finansielle virksomheder og derfor er der heller ikke nogen grund til at de så også
det tilsyn som forbrugerombudsmanden har i dag det er svært at forstå logikken jeg
regeringen på nogen måde svarer på den kritik som
rejses hvis man nærlæser det sagen er jo den
skriver en undtagelse
ikke længere vil være tilsynsmyndighed for så vidt angår forbrugslånsvirksomheders overholdelse af blandt andet den civilretlige lovgivning det vil sige aftaleloven kreditaftaleloven renteloven og så videre det skyldes at
forbrugerombudsmandens tilsyn med den civilretslig lovgivning udledes af tilsynet med god skik hvilket dels fremgår af markedsføringslovens forarbejder
så selv om man siger at man altså beholdere nogle muligheder ovre hos forbrugerombudsmanden så
her føre til en svækkelse af forbrugernes mulighed for for eksempel at klage og kunne rejse sager og det vil medføre en svækkelse
konstatere den form for praksis fordi de
ikke længere vil modtage de klager der gør dem opmærksomme på det så derfor ville jeg bare
at fratage forbrugerombudsmanden
i forhold til de her virksomheder
er enige om at det vi i hvert ikke har brug for er mindre forbrugerbeskyttelse
uhensigtsmæssigt at forbrugerombudsmanden med lovforslaget mister kompetencen til at gribe ind over for markedsføringsretslige overtrædelser i det omfang overtrædelser vil være omfattet af de god skik regler der forventes indført med hjemmel i lovens § syv stykke
vi virkelig skal tænke os godt om hvis formålet her er
at forbedre forbrugernes
komme til at gøre det modsatte det kan jeg altså være ganske bekymret for når jeg læser de her høringssvar så
at selv om man godt nok lægger det her
forbrugslånsvirksomheder jo slet ikke underlagt den finansielle lovgivning og det bliver de heller ikke med med det her lovforslag så det er stadig væk en særlig gruppe forbrugerombudsmanden peger også på at der er en række andre sektorer af virksomheder som også har en
noget som fødevarer inkasso og en række andre
samtidig er omfattet af af markedsføringslovens regler om god skik så der er ikke noget i vejen for at man kunne sige at her har vi altså at gøre med en bestemt
meget aggressive markedsføring over for kunderne om vildledende markedsføring om alt det som typisk har ligget hos forbrugerombudsmanden
vil de fleste få men at det derimod
overordentlig vanskeligt at påvise at forbrugslånsvirksomheder overtræder kravene i praksis i et sådant omfang at tilladelsen til at drive virksomhed vil kunne inddrages
tilladelse men det vil næppe nogen sinde ske til gengæld vil man miste den mulighed for at kunne klage til forbrugerombudsmanden og den vej igennem få rejst nogle sager altså
en tredje behandling hvor vi faktisk har svækket forbrugerbeskyttelsen så
diskutere herinde og som jo også
der er store problemer med der er muligvis enkelte ikkebrodne kar men i min opfattelse er det faktisk en branche som i meget høj grad er
for som det er fremgået af de debatter vi har haft
at en rigtig stor del af forretningsmodellen inden for den her branche er dårlige betalere altså man tjener simpelt
er mennesker der ikke har betalingsevne og som derfor kommer til at hænge på meget store renter og gebyrer
det er altså lovligt inden for de gældende regler og derfor er jeg også rigtig glad for at der er en tilkendegivelse fra socialdemokratiet om at det er noget man ønsker
det er mærkeligt at man bare kan oprette en forbrugslånsvirksomhed der jo låner millioner ud uden at have en licens til finansiel virksomhed det er jo normalt sådan i danmark at skal
mulige andre områder og det er fordi man anerkender at
er en særlig sektor så det er sådan set
også positivt at man vil øge kravene til kreditvurdering selv om det er lidt uklart hvad resultatet egentlig vil være af den her lovgivning hvis man stadig vil åbne op for
statistisk algoritmebaseret godkendelse
så som så men det er positivt det skal dog understreges at det her jo altså ikke betyder at de her kviklånsvirksomheder omfattes af lov om finansiel virksomhed altså lægges ind under finanstilsynet men det er
at de bliver omfattet af resten af den skrappe lovgivning som vi har på det finansielle område og det er også det der fører mig til
det næste spørgsmål som er det store men
det her forslag nemlig spørgsmålet om forbrugerombudsmandens rolle
når jeg læser høringssvaret fra forbrugerombudsmanden
rigtig rigtig bekymret for det der faktisk står meget klart er at vi med det her lovforslag risikerer at svække forbrugerbeskyttelsen og svække tilsynet
forbrugerombudsmanden som jo har ført en række sager på det her område får sin indsigt og konstaterer problemerne på området gennem de klager som kommer fra forbrugerne
at man mister den tilsynsret vil man heller ikke længere få muligheden for at føre det tilsyn og dermed modtage den type af klager og dermed
kunne rejse de her sager så konsekvenserne af at flytte den her kompetence som jeg læser det svar er altså
svække forbrugerbeskyttelsen og derfor synes jeg at vi vi
ministeren om op og ned i det her og om
svar på hvorfor man ikke
skal indberette de her ting men jo altså ikke bliver omfattet af finansiel lovgivning i øvrigt
fastholde forbrugerombudsmandens mulighed for at føre tilsyn sager og så videre i den udstrækning man kan i dag for så vidt jeg kan se
der ikke noget der forhindrer det her folketing i at vedtage det hvis det
i lovforslaget sådan som forbrugerombudsmanden foreslår sådan som forbrugerrådet tænk foreslår og sådan som dansk erhverv
og det er også sfs stillingtagen skulle
forbrugerombudsmanden skriver meget klart
gennemføre lovforslaget uden at undtage forbrugslånsvirksomhederne fra forbrugerombudsmandens generelle tilsyn med overholdelse af den civile
og dermed vil de ikke længere få den indsigt de har
andre finansielle virksomheder ind under tilsynet
vurderingen af om kreditvurderingen er god nok ligger mere naturligt hos finanstilsynet det er jo det de gør med andre banker men
men de omfattes jo ikke af en lang række
ind under lov om finansiel virksomhed eller
at forstå hvorfor de så skal undtages
som forbrugerombudsmanden også peger på at brancheorganisationen for kviklånsbanker har været meget interesseret i at komme fri af
man må nogle gange forberede sig på på det værst
det som det her forslag handler om nemlig et nukleart eller biologisk eller kemisk angreb
med stormflodsdækningen
såkaldte paradigmeskift og det betyder selvfølgelig
nogle meget voldsomme forringelser for
at pege på at integrationsprogrammerne vil bestå og at det sådan set nogenlunde
flygtninge i i danmark og at den her lovændring ikke vil have så
interessant at høre også for dem der sidder
en opfattelse som dansk folkepartis ordfører
opfatter ordføreren som et opgør med den fokus på integration som
de skal holdes så langt væk fra samfundet som muligt
så de kan ryge tilbage igen det er det som det her lovforslag medfører som som socialdemokraterne så
vi bør have af respekt for den her institution man fremlægger et lovforslag og har en høringsfrist hen over juleferien og så er man oven i købet så fræk at fremsætte forslaget
det her skulle gå hurtigt
ikke om at tage hensyn til de ansatte
som bliver ramt af den her lov nej det skulle bare gå hurtigt fordi man skulle tilfredsstille sit parlamentariske grundlag fordi man skulle have noget i hus
det er uværdigt for regeringen og for det folketingsflertal som i dag stemmer for at godkende det her forløb
særlig når man tænker på de vidtgående konsekvenser som som det her lovforslag har for rigtige mennesker derude og for vores samfund
vi håber at når vi får et nyt flertal
og en anden regering efter et valg så vil vi se en anden ordentlighed i lovgivningsarbejdet
ikke tænkt os som støtteparti at acceptere lovbehandlinger af den her karakter
det er også en trist dag på grund af indholdet af forslaget
hvis man skal skære ind til benet handler det jo om at gøre livet sværere mindre behageligt for de mennesker der er kommet hertil på flugt
eller fra islamisk stats sexslaveri og halshugninger
de skal føle sig mindre velkommen i danmark fremover
man vælger den her symbolske ø ude
folk derud forestil jer hvordan de penge kunne
vores ældrepleje til et par besøg mere af hjemmehjælpen til et lidt bedre køkken på plejehjemmet
for det flertal der vedtager det her
forskel at man gør en indsats at man gør sig umage med at blive en del af det samfund man er kommet til at man får et job at man
det skal ikke længere vægte i samme grad når man skal vurdere om folk skal have
arbejdskraft dagen efter
de ved ikke hvad fremtiden vil bringe
en del af det samfund man lever i
nabo at blive vores kollega og at blive dem vi møder nede i sportsklubben i stedet for
skubber vi dem væk fra os med det her lovforslag
flygter fra varer i rigtig mange år i fem år i ti år i femten år og det betyder altså
er mennesker som har levet her størstedelen af deres liv det
at mennesker har fået en meget meget stærk tilknytning til det her samfund
når man efter så lang tid skal udvise
i mange tilfælde kan man ikke udvise dem
og mange andre modtager mails og henvendelser fra i den her tid det er den her lovgivning der skaber den usikkerhed
at skabe en større usikkerhed for mennesker i forhold til at kunne få lov
trods alt stemte for nogle af de ændringsforslag
spørgsmålet om integrationsydelsen som så heller ikke må hedde integrationsydelse mere er så væsentlig en del af forslaget
de her lovændringer vil gøre danmark
men det bliver lettere at få dem og ikke mindst deres børn til at føle
i alle de år de skal være her og for nogles vedkommende er det jo resten af livet det er ikke vejen til at skabe en god integration det er ikke vejen til at skabe et sammenhængende samfund det
på en anden retning
at mennesker skal blive en del
en balance der tager højde for at der er konflikter der varer så længe at mennesker har fået en tilknytning hertil der gør at det er et voldsomt overgreb at rive dem ud af
kan vende hjem igen ligesom mange også gør
vi ser på chilenere bosniere og andre grupper der er kommet
er ved at vinde krigen er det den ro som et flertal i folketinget vil sende flygtninge hjem til igen
det kommer til gå ud over rigtig levende mennesker
hvor man lægger en hel befolkningsgruppe for had
altså hvis man siger at en hel befolkningsgruppe ikke kan integreres så vil jeg forbeholde mig ret til at kalde det et racistisk udsagn
er taget til efterretning
der sidder mennesker derude lige nu med muslimsk baggrund som hører hvad herre kenneth kristensen berth siger
her i folketinget som bliver puljet ind i den gruppe og får
kan være at sige at vi sender dem tilbage i armene på islamisk stat og assads tøndebomber
prøve at løse opgaven sammen
at skille ad jeg har beskæftiget mig med med lovforslagets forskellige elementer og
udrejse problemet er bare at i mange af de her tilfælde er det rigtig svært
dødsstraf eller tortur er overhængende
i det her tilfælde når jeg kigger på det her
der går en færge frem og tilbage
som man lavede i forbindelse med finansloven for at virke sådan tough
på en øde ø man fik jo også de overskrifter rundtomkring i den internationale presse som
man ønskede jeg synes bare det er hul i hovedet
det er en del af lovforslaget og fordi jeg synes det er vanvittigt at man bruger
jeg kan ikke se at det er pengene værd i forhold til andre løsninger man kunne have fundet men
man kan få en permanent opholdstilladelse bør være mindre end den er i dag ligesom vi mener at det bør være nemmere og hurtigere at få statsborgerskab hvorfor det fordi vi tror at det
er meget skadeligt og belastende
leve i mange år i meget stor usikkerhed om fremtiden og det
skal have noget der hedder midlertidighed og det synes jeg det er fair at man skal
set adskiller en flygtning fra en økonomisk migrant eller andre
de har et beskyttelsesbehov og det beskyttelsesbehov forsvinder
det bare balanceres med det andet hensyn
jo noget der vokser langsomt
længe og hvor meget man skal have bedrevet og hvor mange år
at finde den balance og jeg mener ikke at det her lovforslag rykker den
så tror jeg ikke at at herre martin henriksen havde stået heroppe og set så glad ud
særlig også den udveksling jeg havde tidligere jeg kan så forstå at der er bestemte ord man
må bruge i folketinget men
at integrere sig og blive en del af danmark jeg synes det ville være rigtig rart altså dansk folkeparti er jo
ministeren klart meldte ud til de mange mennesker som har gjort en kæmpeindsats for at blive en del af danmark og er blevet det at ministeren ikke deler det synspunkt
de vigtigste talerstolen i landet og som går direkte ud til de mennesker som er medborgere i vores land jeg vil godt citere hvad der blev sagt og er erkendelsen så ikke bare den at integrationen af folk fra overvejende muslimske lande ikke kan
det er vigtigt at regeringen sender et klart signal om at det ikke er regeringens holdning at det at komme fra et bestemt land automatisk betyder at du ikke kan blive integreret det betyder ikke at jeg ikke anerkender problemer eller andet jeg bryder mig
fordi man har været bekymret over den udlejning der er foregået der og den manglende mulighed for at inddrive
det er en aftale hvor man på måde belønner airbnb
fremadrettet vil indberette brugernes indtægter til
at levere de her oplysninger til skatteforvaltningen i modsætning til mange andre selskaber i
principielt ikke om at belønne virksomheder for ikke at ville samarbejde eller for at være besværlige i samarbejdet det synes vi er et lidt mærkeligt princip man på en
finde andre muligheder for at sikre de her
i de internationale aftaler som ville give os mulighed for at få de samme oplysninger det kunne for eksempel være som
at henvende sig til andre landes myndigheder for at få oplysninger
det tilfælde og det havde måske også
en licens til dem som ønsker at udleje deres bolig mod
sikret at man fik de oplysninger der skulle til så der var andre veje at gå end den her
så må sige belønning af airbnb
oplysninger
beskatning af de indtægter der er ved udlejning af boliger noget andet er
beskatning af selve virksomheden men det er
en anden diskussion som som netop blandt andet er blevet taget i i eu regi og som
tid og det bliver også spændende at følge
vi skal huske at hver gang vi lejer et værelse ud for eksempel
en indtægt til den enkelte udlejer men
en anden udfordring med forslaget her og det er altså det her loft
man kan man kan udleje i og hvis det bliver udnyttet fuldt ud
at man har fundet den rigtige balance
eller leje sin bolig ud og vi har også alle sammen glæde af at gøre det i andre lande men det skal ske på en måde
lyde som om den her debat handler om hvorvidt borgerne skal have en
nationalbanken men det er jo én løsning af det her
lidt på med at blande de to diskussioner helt sammen for vi kan sagtens have
bankalternativ den svenske
jo gået meget grundigt til værks i det her arbejde og kigger på forskellige modeller både en kontobaseret model men også en ikkekontobaseret model
baggrunden for det her arbejde er jo i lidt højere grad
som som alternativet skriver i deres begrundelse
selve nationalbankens rolle i en situation hvor vi er på vej mod et kontantløst samfund for en af nationalbankens
skabelsen af fysiske penge og når de fysiske penge er på vej til at forsvinde
historisk har det været sådan at bankerne producerer det man kunne kalde digitale penge det gør de jo når vi tager et lån
som borgere har vi mulighed for at gå til nationalbanken og få vekslet de digitale penge til fysiske penge til enhver tid
kontanter som kun nationalbanken må skabe og som nationalbanken om man så må sige garanterer værdien af det gør de ikke direkte af de digitale
penge som som bankerne skaber og det er det her som i mine øjne er årsagen til at det her
at der er forskellige diskussioner der bliver rodet lidt sammen her for
og bankernes adfærd er selvfølgelig utrolig vigtigt og det tror jeg
er optaget af vi har så forskellige ønsker om hvor vidtgående de ting der skal ske
opført sig fuldstændig
jeg vil bare citere den svenske centralbankdirektør ingves som siger hvis kontanterne forsvinder så har borgerne ikke længere adgang til nationalbankspenge centralbankspenge altså penge garanteret af staten
fuldstændig markant forandring af forholdet mellem pengevæsen borgere og centralbank hvis vi kommer i retning af et kontantløst samfund
efterfølgende derfor bliver det naturligt at spørge sig selv om nationalbanken burde tilbyde et sikkert
godt sige at det her bare er politisk men det er
foregribe udviklingen hvor vi ser at det ikke er et politisk valg
en teknologisk udvikling vi ser
kontanter spiller en mindre og mindre rolle og måske er på vej til helt at forsvinde og i den forstand
tyverne hvis ikke tidligere og som netop tog udgangspunkt i et samfund hvor det var kontanter der spillede hovedrollen i betalingssystemet
foregreb ordføreren jo min indvending
den største dagligvarekæde er som
var inde på sådan set ejet af forbrugerne selv
som ikke vokser ud af mit partis historie men nærmere af ordførerens partis
og faktisk jo også i vores banksektor hvor vi sagtens kan vælge
ikke er sat i verden for at tjene penge vi har andelskasser og vi har garantsparekasser så der er muligheder og
har sagt til ordføreren før tror det er noget vi burde dyrke lidt mere i fællesskab og
det var et indskud så jeg gøre det ganske kort mener ordføreren at vi kan acceptere en situation hvor
system hvis vi kommer hen imod
nu begynder den lange akademiske debat
en vigtig men også ja
pengesystem og banksystem
og som jo pågår i rigtig mange lande rundtomkring
svenske centralbank er en frontløber
australske centralbank kigger i samme retning og diskuterer om man skal etablere det
krone altså en en slags digital erstatning
kontanterne er på vej til at forsvinde og dermed
vi komme til at stå i en situation hvor borgerne ikke længere har den adgang
hidtil har haft til centralbankspenge som er garanteret af staten og hvad betyder det så egentlig for relationen mellem borgere stat bankvæsen
og ikke mindst centralbanker rundtomkring for
loven om nationalbanken men også loven om andre centralbanken så er
det øjeblik kontanterne forsvinder
har man sådan set frataget nationalbanken en af dens centrale opgaver
jo lidt interessant at man kommer frem til helt forskellige resultater i de forskellige centralbanker i sverige
men man har lavet et meget grundigt stykke arbejde mens man i nationalbanken er kommet til den stik modsatte
ikke nogen grund til at se nærmere på og det synes jeg i sig selv er lidt tankevækkende at to lande som som har så fælles
pengepolitiske udvikling på mange måder
skal fremhæve foreningen gode penge som jo har været med til at rejse den her diskussionen herhjemme jeg synes
en politisk dagsorden med en så nørdet diskussion som som det
ikke enig i alle foreningens synspunkter jeg synes
overvurderer betydningen af pengeskabelsen
i mine øjne stadig
pengene som spiller en større rolle end selve mængden af penge men det er også en nørdet diskussion
de har rejst den debat om man skal støtte en e krone eller ej og hvilken
ikke noget vi har taget endelig stilling til i enhedslisten men
vi støtter ideen om en udredning og
forslaget jeg synes dog som også
en sammenblanding af ting i alternativets
forslag hvor man ligesom oplister en lang lang række problemer i finanssektoren og så peger man det her som som løsningen
at der skal en mere bredspektret medicin til hvis vi skal
have ryddet op i de forhold der er i finanssektoren det er også rigtigt når alternativet skriver at en af de modeller man har for en e krone vil indebære at
en trækningsret på nationalbanken det er det der hedder den kontobaserede model men det er ikke den eneste model
måske er endnu vigtigere er for jeg er jo stor tilhænger af at der kommer et offentligt bankalternativ
i danmark ligesom borgerne i tyskland frankrig portugal og mange andre europæiske lande faktisk får frihed
men det er altså ikke nødvendigt at få en e krone for at få et offentligt bankalternativ der er utallige lande
har gode offentlige bankalternativer og banktilbud vi har de tyske sparekasser
og i portugal har den statslige bank også en dominerende rolle
kan støtte forslaget om at få kigget nærmere på det her
og de kunne egentlig lige så godt have besluttet det modsatte
som udgangspunkt er det jo rigtig godt at det er nemt at starte en virksomhed og og danmark er
af de lande i verden heldigvis hvor det er allernemmest at starte og drive virksomhed og hvor der er mindst bøvl og bureaukrati og det er godt men i det her tilfælde er det måske alligevel blevet
med et par klik på computeren og uden nogen form for for kapitalgrundlag
og i værste fald med direkte henblik på på svindel vi har jo set hvordan det her er blevet misbrugt vi kan se det ud af den rapport som er blevet omtalt
tildeling af taxilicenser
smide sit cpr nummer ned i i hatten for at blive trukket ud jamen så var der personer som
oprettede fyrre selskaber for at blive bedre stillet i den lodtrækning
et problem det er nok en god idé at man skal
når man skal starte sådan en virksomhed så er jeg enig med de andre ordførere der har sagt at det her kunne have været grebet an på andre måder end ved at afskaffe ivserne man kunne for eksempel have hævet kapitalkravet til
der er også det forslag som herre rené gade nævner
der så vil opstå nye problemer der så man kunne
på mange andre måder jeg synes også det er interessant at høre ministerens
forholden sig til et af de spørgsmål der rejst nemlig risikoen for at der bare bliver etableret selskaber med udgangspunkt i andre europæiske lande
men uanset de overvejelser
svindel der foregår hurtigt og effektivt
rejst diskussionen tidligere det synes jeg de skal
spørge sig selv hvor mange
også parate til at deltage i den kreative proces som
men inden for den tidsramme regeringen har lagt
hvornår valget bliver udskrevet jamen så skal vi jo over på den anden side af folketingets åbning
vi overhovedet kan gå i gang igen
når vi så snakker
mange andre spørgsmål som som jeg synes
det her med selskabsformer og kapital er vigtigt men der er ting vi stort set aldrig snakker
noget som social sikring som jeg ved betyder rigtig meget for mange
barselsfonden for selvstændige for eksempel er gået
og at den her regering ikke har taget nogen initiativer til at finde en løsning på det
en langt større forhindring for mange mennesker
herinde det samme er de regler vi har på dagpengeområdet som jo betyder at
grund af en økonomisk krise ikke har en omsætning der er høj nok til at leve af og og sådan kunne man sådan set rette blikket rigtig mange steder
nogle muligheder nogle rammer for iværksætteri der gjorde at flere ville turde kaste sig ud i at starte noget selv og det
set det der er formålet med det hele så
lader diskussionen stoppe med nedlæggelsen af
to og tredive forskellige tiltag
ved ikke hvad løsningen på det er men jeg tror at
mange af os som selvfølgelig
at vurdere de konkrete konsekvenser af mange af tiltagene
hvad der reelt kan ligge i dem når vi for eksempel
det vi skal behandle bagefter tillader yderligere accessorisk virksomhed for fondsmæglerselskaber
produkter vi åbner op for jeg gør ikke ved ministeren det ved embedsfolkene det altså det baserer sig på en meget stor tillid når vi behandler denne type forslag
problemet er jo nok at den finansielle sektor er blevet så kompleks som den er og derfor også kræver en ekstremt kompleks lovgivning og spørgsmålet er så hvem det i sidste ende er til gavn for det var en lille detour det må man ikke sige for det
de elementer der er i forslaget er vi
som udgangspunkt positive over for der er flere ting som som har været diskuteret og selv har efterspurgt
engagere sig i hvidvask eller eller terrorfinansiering og det er jo positivt det er klart at vi
håber selvfølgelig at de forhandlinger der pågår vil føre frem
nye og endnu skrappere initiativer i forhold til strafskærpelse i forhold til et stærkere og mere uafhængigt tilsyn og i forhold til
der er de nødvendige ressourcer på området
en finanslovsforhandling at få etableret med
her udvider man deres muligheder
måtte udstede garantier ligesom for eksempel eksport kredit fonden og vækstfonden kan i forvejen det er et positivt skridt vi så gerne at man tog et yderligere skridt og også tillod den grønne investeringsfond at foretage investeringer
rigtig god forretning for staten
har haft så stor succes at der er så mange virksomheder der gerne vil investere i den grønne omstilling
vi deler også bekymringen
opgaver blive mindre men omvendt må man
det er jo som udgangspunkt fornuftigt i forlængelse af nogle af de bankskandaler vi har set hvor man
så må sige låne penge til at investere i bankens egne aktier og så
andre steder der er to udfordringer ved
have en vis andelskapital som man så kan lånefinansiere jeg er bare lidt bekymret for om man går ind og ødelægger en model som har fungeret i mange år for
godt for konkurrencen på realkreditmarkedet blandt andet
når man optog et obligationslån samtidig kunne
kapitalsindskud for det det er jo rigtig svært for nystartede foreningsejede realkreditinstitutter
at finde den kapital der skal til for at kunne entrere med sådan en obligationsserie så der er nogle bekymringspunkter der men jeg kan
godt forstå hensigten med
hvidvaskdirektiv ligesom det næste forslag vi skal behandle samt en række
om hvidvask som blev indgået sidste efterår der er
i forslaget som har til formål at gøre indsatsen
rapporteringen opad i systemet som jeg forstår lovforslaget
nogle af de beskeder der for eksempel tidligere ikke er gået videre opad for eksempel
skal det i højere grad rapporteres opad til de ledende lag i virksomheden det tror jeg er positivt når der senere skal placeres et ansvar
som jeg synes ser ser fornuftig ud selv om man godt kunne forestille sig yderligere tiltag endelig er vi også positive over for forslaget om at
meget det forbud virker når man så kan tage over grænsen
pengesedler men man kan håbe på at det har en effekt vi deler jo også
få kigget på vores egne store pengesedler
som man har gjort i sverige måske snart skulle gennemføre en
da sverige gennemførte den pengeombytning at der var rigtig rigtig mange penge der ikke blev ombyttet altså kontanter
hvor de kom fra og på den måde fik man altså udryddet et milliardbeløb så vidt jeg husker der kunne have
i lovforslaget som handler om politisk eksponerede
lov som blev vedtaget tidligere fordi den var ret uklar på præcis definitionen
en meget lille detalje i forhold til det område men det kan være at ministeren enten her eller i forbindelse med
og de har selvfølgelig nogle konsekvenser for virksomhederne som det også fremgår af
redegørelse for de økonomiske omkostninger men de har jo altså
midler vi diskuterer
vi diskuterer finanstilsynet men generelt synes jeg nok at der er et problem i at vi vedtager de her ret omfattende lovkomplekser om hvidvask igen og igen
det andet lovforslag siger man at det kan løses inden for den eksisterende ramme og det er jo lidt af en udfordring når man bliver ved med at tildele nye opgaver og et mere kompliceret tilsyn at forvente at det kan ske inden for den samme ramme så
pågår om tilsynet kan føre til at man så løfter det dér men generelt burde vi nok når vi behandlede de her lovforslag også forholde os til det økonomiske aspekt for myndighederne
mange flere opgaver med det samme antal medarbejdere jamen så bliver kvaliteten af opgaveløsningen i reglen dårligere så det var bare
så meget ned i forslaget som der er blevet redegjort for men
jo den anden del af
implementering af det femte hvidvaskdirektiv som primært vedrører spørgsmålet om registreringen af de reelle ejere det er et vigtigt område som
brugt en del tid på her i folketinget tidligere fordi der
gøre det rigtig svært at finde frem til hvem der egentlig har ansvaret når det for eksempel braser sammen eller i forbindelse med hvidvask økonomisk kriminalitet eller lignende
økonomiske transaktioner som finder sted at vi
et ansvar for at sikre at vi
gennem konstruktioner der har deres udgangspunkt i danmark
derfor er det også ærgerligt at man fra regeringens side her har valgt det der hedder
en minimumsimplementering altså at man
måske være en god idé at vise omverdenen at vi er parate til at gå foran
vil det måske være positivt at sende nogle skarpe signaler
derfor synes jeg sådan set at der var god grund til at kigge lidt nærmere på nogle af de forslag der ligger i høringssvarene fra oxfam
beskæftiget sig en del med det her spørgsmål gennem de seneste år og har været med til at skubbe på også i forhold til folketinget
de stiller jo en række forslag som grundlæggende går ud på at
blandt andet at fordi man ikke hvis jeg forstår det rigtigt kræver fødselsdato
rimelig nemt at skifte navn
i øvrigt kunne skjule sin reelle identitet
i den rigtige retning et yderligere skridt til
selv om jeg godt kan se at nogle af de finansielle aktører er lidt bekymrede for at det vil bebyrde dem yderligere så tror jeg at det er
at betale for at undgå
i fremtiden om om statsministeren har læst den bog der hedder tæm eliten
foreslår blandt mange forslag til hvordan man kan engagere
direkte i demokratiet både i
etableringen af en ny form for tokammersystem hvor man altså har et
er udtrukket ved lodtrækning blandt alle borgere og hvor
behandle alt det kedelige lovstof vi har her i folketinget men hvis der er noget der er meget principielt
har har læst om de her overvejelser og selv gjort sig nogle
jo mest med erhvervspolitik normalt i mange debatter med venstre er at det parti som jo egentlig bærer rødderne til hele vores andelsbevægelse er så lidt opmærksom på den del af vores
erhvervsliv det man kunne kalde vores erhvervsdemokratiske virksomheder brugsforeninger andelsforeninger kooperativer
den ros ud der skal deles ud til alternativet for at
til deltagelse i den efterhånden gamle politiske institution som som folketinget
siger noget godt om vores demokrati nemlig at et lille nyt parti kan komme ind og ret hurtigt
nogle fingeraftryk på
fungere altså holde fast i det der
og måske også et godt eksempel på hvorfor det er vigtigt at vi i danmark har en lav spærregrænse
ideer som opstår og nye strømninger faktisk kan få en repræsentation
ser ud til at andre partier som jeg så i det her tilfælde måske er lidt mindre enig med ser ud til at få næste gang
at det her kun er en af de mange måder som borgere kan øve indflydelse på
ikke alle sammen er i dialog med mennesker
i mange tilfælde som det også har været fremført havde man nok godt
få fremsat et lovforslag eller et beslutningsforslag
under den eksisterende lovgivning simpelt
om at det var en god idé
tiden under påvirkning og heldigvis for det
det er sådan set for at forsøge efter bedste evne at repræsentere
som gør dem særlig interessante og det er at der er en formel ret til at få
har en formel ret til at få det behandlet der er jo forskel på formel indflydelse og så mindre formelle kanaler
mange veje og at man kan holde høringer og andre ting
at man også nogle gange kan holde høringer og det er ikke en anklage mod nogen bestemte eller have råd som mere har
at give et indtryk af at man inddrager mennesker end at de måske reelt i sidste
inddraget der kan være processer op til en vedtagelse
andet hvor man har en masse borgermøder eller hvad det er og så beslutter man det samme alligevel i sidste ende
pynt og her er der i hvert fald en mulighed hvor folk rent faktisk formelt har en
for vi i vores demokrati
råd til at købe lobbyister og som har gode netværk selvfølgelig også har en større evne til at påvirke politiske partier end nogle af de mindre pengestærke grupper eller måske mere udsatte grupper har