syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
med for eksempel at visitere patienter til de særlige pladser og vi har også set at
står tomme og for at sikre at visitationskriterierne ikke virker unødigt begrænsende står
med et forslag om at lempe tre af de seks visitationskriterier jeg vil gøre det kort og sige
løser de udfordringer der er i psykiatrien slet ikke
der har vi nogle meget meget store udfordringer der også kræver
fordi vi jo finder det dybt bekymrende at vi har tomme sengepladser i psykiatrien
system der er stærkt presset jeg håber at loven
vi får den løsning som vi egentlig gerne ville have da vi havde de forhandlinger vi gik alle sammen ind i det
meget svært for os vi gjorde vores bedste kan man sige
erfaringer man har med den lov
det er et vigtigt beslutningsforslag som som vi drøfter nu
der vokser op i familier hvor man har alkoholproblemer og hvor man har alkoholafhængighed
de problemer der er i en familie fordi familierne er
hvis man kan sige det symptomer eller adfærdsmønstre så
og det er rigtig vigtigt at få sat fokus på at
at vi skal have en ensartet kvalitet i forhold til
er der meget stor forskel på hvad det er for en behandling man tilbydes nogle venter i de her fjorten dage og i få tilfælde endnu længere
tre og tyve procent af kommunerne tilbyder for eksempel ikke afrusning og otte og tyve procent tilbyder ikke abstinensbehandling og så er der også
en større tryghed i forhold til den behandlingskvalitet de bliver tilbudt jeg mener dog og vi mener i alternativet at det er vigtigt
ikke går hen og bliver standardbehandlinger eller standardløsninger der bliver tilbudt det skal være løsninger og tilbud hvor man ser på det enkelte menneskes behov og det skal være
når man tilbyder de her behandlinger for på den måde
kan det enkelte menneske også selv tage ejerskab for sin behandling men jeg vil ikke sige så meget mere
at slutte af med at takke enhedslisten og sf for at have
vigtige beslutningsforslag og i alternativet støtter vi
hvorfor er det vigtigt at kunne blive erklæret rask
skal blive et livstidsstempel der begrænser psykisk sårbare i at få de samme muligheder i form af job uddannelse og så videre
havde en psykisk diagnose i to tusind og atten det er det sidste tal der er kommet for et par dage siden
kls nyhedsbrev momentum en kvart million danskere havde en diagnose jeg har selv en fortid
i en kommunalbestyrelse og jeg ved
kunne vise det for at få lov til for eksempel at få den hjælp
artikel som jeg har læst tallet i og som er fra tv to
joy mogensen der er formand for for kls socialudvalg og jeg citerer det mest skræmmende er hvis diagnosen pludselig overtager ens liv og definerer alting
hvis ens diagnose definerer alting
det er jo frygteligt jeg vil
som handler om en en og tredive årig mand der hedder mads og man kan læse
det på psykiatrifondens hjemmeside
jeg har fundet hans historie han læser nu psykologi på aarhus universitet da han var helt ung fra han var omkring
oplevede han symptomer på skizofreni og blev indlagt et par gange og det hele foregik fra han var seksten år til han var to og tyve år
han at løbe og dyrke motion og så fik han det meget bedre og han fik en slags raskmelding ikke officielt
han havde en meget stor drøm om at blive pilot
der skete så det at han tog alle de her flyvetimer et radiocertifikat og teoriprøver men han manglede
man for altid udelukket fra at blive pilot der må være sket en fejl tænkte han men det var
begyndte han på den her lange kamp som så ikke førte til at han blev pilot
på aarhus universitet han siger selv samfundet bør acceptere at jeg er rask og ikke sætte grænser op for mig
jo et helt konkret eksempel på hvordan man hele livet kan få et stempel på ryggen der siger at man måske engang som seksten atten tyve årig har haft
og uhensigtsmæssigt og ud fra et menneskeligt synspunkt er det
fra alternativets side vil jeg sige at
har danske unge fortsat europarekord når det gælder
siden nitten fem og halvfems har danmark faktisk haft europarekord
når det blandt andet gælder hvor ofte de unge drikker over fem genstande ved samme lejlighed
de nogensinde er fulde danmark ligger sammen med estland letland slovakiet og storbritannien i toppen af listerne fordi en ud af hver femte
viser tegn på alkoholafhængighed
for lidt om og det er en gruppe hvor meget få får mulighed for
et behandlingstilbud jeg mener det er et meget stort problem at vi har
selv om unges forbrug af alkohol er faldet så jeg nævnte det dog i min begrundelse
ministeren sagde også at jeg hævdede at det
omkring de der tredivetusind det er et tal jeg har fra center for rusmiddelforskning
tal så må vi jo få svar på det igennem ministeriet
og faktisk kun et par få linjer til sidst
misbruger hvornår man er alkoholafhængig hvor mange er
synes jeg da at det må være vigtigt også for ministeren at finde ud af noget omkring det bekymrer det ikke ministeren at vi stadig
i forhold til at ministeren sagde at jeg havde sagt at
at hvis det er toogtredivetusind unge der har et misbrug af alkohol så er det så alvorligt et problem at vi må tage det op i folketinget
har ikke påstået at tallet er stigende men
et alkoholmisbrug eller en alkoholafhængighed hvis ministeren ikke kan komme med et svar på
få et svar på det altså at vi får undersøgt
ministeren hvor mange er for mange
er fem tusind unge der har et alkoholmisbrug for mange hvis de ikke er i behandling
siger i det her citat om
går kun en vej og det er nederst
af en ung kvinde der hedder freja
at gå på det hun kalder dødsdruk hendes aften
endte med at hun blev indlagt på psykiatrisk skadestue hun var indlagt i ti dage
samtaler der fik stabiliseret hende og det der virkelig hjalp hende siger hun var da hun begyndte at mødes med ligesindede
debat i dag fordi vi helt generelt ved
også ældre nu når de begynder at drikke men til trods for den positive udvikling i unges alkoholforbrug
firs personer i alderen atten til ni og tyve år der var i alkoholbehandling i
jeg fik ikke et konkret svar på hvor mange der var i behandling
og ministeren understregede det samme som i talen altså at man skal passe på med at sætte lighedstegn mellem et højt
så selv om vi skal glæde os over at unge generelt drikker mindre og at deres forbrug er faldet
seneste år så er der alligevel en alt for stor gruppe der drikker så meget at de har behov for at komme i behandling og en del af pointen med at stå
har behov for at vide meget mere vi skal da som samfund bekymre os for de mange unge og ikke bare tænke at det er en del af en ungdomskultur vi har brug for
få undersøgt området og få mere viden vi har brug for at finde ud af hvem de unge er
dem og hvorfor de ikke kommer i behandling eller hvorfor de
vi har brug for at finde ud af hvad der skal til for at få de unge i alkoholbehandling et andet stort problem er nemlig at de unge der kommer i behandling ikke føler sig
til unge som alene har problemer
med alkohol og det er nok afgørende for at det er svært at tiltrække de her unge til
det er ikke tilfredsstillende at man først ser
så man kunne også starte med at spørge hvorfor drikker nogle unge så meget og hvorfor drikker nogle unge så meget
vi ved at der er en del unge der drikker på grund af psykisk sygdom men der er formentlig også en del unge der drikker grundet et stigende pres og krav om succes
unge der har udfordringer og har behov for behandling og jeg er glad for at kunne læse en vedtagelsestekst op som er støttet af
folketinget konstaterer at det er positivt at unges forbrug af alkohol er faldet markant fra
brug for et markant politisk løft og fokus på at få unge i behandling herunder fokus på forskellige metoder til at motivere til at komme i behandling konkrete forslag til bedre behandling opsporing og motiverende samtaler
det er tredivetusind eller toogtredivetusind unge der har et så stort
en afhængighed og vi fordeler det ud over otte og halvfems kommuner så er der altså nogle kommuner der er så små og har så få unge der har den her udfordring at de nok ikke er i stand til at give dem et tilbud der er skræddersyet
og derfor er vi jo nødt til at få et overblik over
om nogle tilbud som som ordføreren
få sundhedsplejerskerne mere på banen for
sundhedsplejersker kan jo også se hvis der er et forbrug af alkohol der er skadeligt og farligt så at få ungdomsuddannelserne
meget mere på banen og sundhedsplejerskerne ud på ungdomsuddannelserne tror jeg også
har selv været på en erhvervsskole og
jeg er fuldstændig enig i at vi også skal have sundhedsplejerskerne på banen
jeg tror faktisk at vi gør det ret godt i danmark i forhold til forebyggelse i forhold til alkohol og det er også derfor
at spørgsmålet i dag ikke er formuleret i forhold til forebyggelse det er faktisk formuleret i forhold til
og det var også derfor jeg adresserede over for ministeren at det
mig lidt at stort set hele talen handlede om forebyggelse
det tror jeg vi har meget godt styr på så det virker som om der er en gruppe som vi ikke har så godt styr på nemlig dem der har
er unge ikke specifikt adresseret så det er jo vigtigt at vi adresserer unge specifikt
indgår i særlig mange undersøgelser
få at vide af sundhedsministeren at det tal jeg har valgt at fokusere på nemlig fra center for rusmiddelforskning
vi har bare ikke ret mange data om unge og misbrug i forhold til alkohol og det er derfor jeg understreger
skal sikre os at den gruppe så specifikt
set ikke alternativet der har talt op at der er cirka tredivetusind ikke os der har siddet med en regnemaskine
rapport så må ordføreren jo sige det hvis den kilde er upålidelig hvis hvis vi ikke kan stole på center for
må jeg få det at vide det er ikke mig og min regnemaskine der skal klandres for det tal
hvor mange har så et misbrug for de tal der refereres til fra sundhedsprofilen siger intet om hvor mange der har et misbrug der er ikke noget tal for
har et misbrug så jeg kunne godt tænke mig at vide hvis
i alternativet har taget udgangspunkt i ikke
det er fire hundrede og sytten for mange kunne det være fire hundrede og sytten for lidt hvis der er fire hundrede og sytten
derude der har et misbrug det kunne man jo også vende det om og sige
vi ved det reelt ikke vi har ikke et tal for hvor mange der
så fire hundrede og sytten kan jo også være tusind for lidt eller to tusind for lidt vi ved det faktisk ikke så anerkender ordføreren ikke at der virkelig er brug for at finde ud af hvor mange
har et misbrug når vi taler
prisen altså alkoholafgiften
jeg har tidligere stillet spørgsmål til ministeren om minimumspris
på alkohol som man jo har indført i skotland og som har en stor effekt på unges forbrug
det her med ungdomsuddannelserne i stedet for hele tiden
tilbyde en behandling eller tilbyde
til de unge og i hvert fald også have mulighed for at opspore om der er nogle der har så højt
misbrug eller er misbrug det synes jeg er utrolig vigtigt
rigtig rigtig glad for men når man nu hele tiden trækker den her
og den her statistik frem om at det går den rigtige vej så er det jo stadigvæk statistik og det er stadig væk et gennemsnit
så anerkender ordføreren at der faktisk kan være nogle tal vi mangler
reelt har så stort et problem med
når nu vi ikke ved hvor mange der er altså at vi så heller ikke ved om vi gør nok i forhold til behandling
ikke rigtig er så meget viden om hvor mange
i de forskellige kommuner så synes jeg
det må være noget vi virkelig skal sætte fokus på det
lytter jeg mig også til at ordføreren siger så kan man sige
i forhold til den dårlige livskvalitet de må have
vi er heller ikke interesseret i at afskaffe alkohol
lave regler at forældrene laver aftaler
mange skoler og ungdomsuddannelser der ved hvad de skal gøre hvis de har mistanke om at en ung har
alkoholmisbrugsproblem det synes jeg for eksempel er interessant og
i dag for det tror jeg faktisk ikke der er ret mange der ved hvad skal man gøre hvis
at sundhedsstyrelsen slet ikke opererer med
det er fordi sundhedsstyrelsen ikke synes det er vigtigt at vide hvor mange der har
eller kalder man det noget andet eller hvordan
nogle ting jamen jeg går da ud fra at man så opgør det ud fra nogle kriterier om at det er misbrug altså jeg hørte henrik rindom for nylig definere at der
for hvornår noget er et misbrug altså noget der skal være opfyldt for at noget er et misbrug
det var bare de to ting der undrede mig i forhold til det ministeren
meget man drikker altså er det over det man anbefaler
det ikke er vigtigt at få tal på hvor mange der udvikler det skal sundhedsstyrelsen så ikke have nogle tal på hvor mange unge der udvikler et misbrug altså ud fra en definition af hvad
et lidt andet sted og sige at
men hvis jeg havde haft knapper i skjorten
lille episode her i juleferien op til noget nytårsgallahofbal
hvor der stod en knap åben og hvor ministeren så
vi skal gøre op med den her perfekthedskultur så havde jeg
ved at lade en knap stå åben her længere nede
bliver aldrig store forskere forskere jeg vil i det hele taget sige at hvis man ikke tør at lave fejl så kan man aldrig blive forsker det synes jeg også er vigtigt at at diskutere i
hvis vi får unge mennesker i vores uddannelsessystem som ikke tør lave fejl så tør de heller ikke at blive forskere fordi forskere laver rigtig rigtig mange fejl indtil de
så jeg tror også at perfektion er en vigtig debat og et vigtigt tema i
det er vigtigt at prioritere det med for eksempel fyrtårnsmiljøer pionercentre og global tilstedeværelse ja det tror jeg ikke at vi kan være uenige om her i salen
jeg tænker hvordan hænger det sammen med at nedlægge uddannelser på engelsk som jo er fødekæden til at få internationalt førende forskningsmiljøer det gør det ikke efter min overbevisning
som er i stand til at forske på engelsk
vidensuddannelser og videnskaber og forskning i det bliver prioriteret men det betyder nok også at at virksomhedernes mål og ønsker
kan være problematisk hvis virksomhedernes mål og anvendelsesønsker bliver for dominerende
i alternativet ønsker vi at bruge
på grundforskningen på den forskning der kun har det formål at opnå ny viden og ikke har målet at have en bestemt anvendelse
og som jeg har sagt før i salen
mener jeg at det er tvingende nødvendigt også at prioritere den humanistiske forskning og også gerne i forbindelse med den tekniske forskning at de to
som også giver kæmpestore muligheder for at blive misbrugt
men også i forhold til de mere mellemmenneskelige problemstillinger er der mange etiske dilemmaer i
forskning og innovation i øjeblikket robotter der overtager den sociale kontakt med for eksempel ældre mennesker der kun har kontakt med en robotsæl eller
at vi skal have alle talenter med der står her i indledningen og så vil regeringen blandt andet også styrke karrieremulighederne for talentfulde forskere og fordele forskningsmidlerne til universiteterne med større fokus på kvalitet
være med at nævne
kvinder i forskning er et område der bør nævnes mere synes jeg
bliver gjort to og fyrre procent kvinder i forskning er lavere end i de øvrige nordiske lande viser en
rekrutteringsgrundlaget er faktisk kvinder seks og halvtreds procent får en videregående uddannelse så vi har et rigtig rigtig godt
mener jeg ikke at ministeren gør nok vil jeg være ærlig og sige men jeg vil slutte af med
bæredygtigt samfund både
understreger at vi ikke accepterer psykisk vold at
med en en bevidst adfærd som som kan have meget alvorlige konsekvenser
vi beskytter alle der udsættes for vold uanset om det er
mindst lige så skadeligt at blive udsat for psykisk vold som for fysisk vold
almindelige nære relationer men det kan også begås i forbindelse med digitale tjenester altså
omkring psykisk vold end fysisk vold fordi
på en person at der er sket noget fysisk overlast
understrege som også andre ordførere har understreget at
børn der mærker den psykiske vold på deres egen krop men det kan også være børn
er vidner til at en forælder eller en søskende
og kan sætte dybe spor i et barns psyke og præge et barn hele
barnets voksenliv og opvækst derfor
hvis man som børns vilkår og børnerådet anbefaler havde delt det op
ligesom andre også har nævnt
personer som
den nuværende ordlyd ikke har for eksempel personalet på daginstitutionen skolen eller andre institutioner hvor barnet tilbringer mange timer med i bestemmelsen man
overveje om man ikke skulle være mere specifik i forhold til børn der udsættes for psykisk vold
vigtige og gode ting af de andre ordførere så vi
herfra til ministeren for en rigtig god tale
er enig i de problemstillinger som
ministeren skitserer jeg vil også sige at
anerkendt at der er nogle strukturer der skaber det her præstationenspres ved
der er blevet truffet nogle beslutninger om at afskaffe karakterbonussen og så videre så ministeren som anerkendende
for at der er strukturer der skal ændres for at afhjælpe det her
i forlængelse af det de andre har spurgt om kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren kunne ministeren være med på at der skulle være karakterfri semestre vi har set studerende på cbs der er bange for at hjælpe hinanden
det her med perfekthedskulturen
at høre ministeren om ministeren anerkender de forskere der siger at præstationskulturen skaber unge
at vi har en helt anden skole i dag end da ordføreren og jeg gik i skole og
det kan være svært at bruge den erfaring vi har fra dengang
om det ikke bekymrer ordføreren at der tales om en stigende akademisering i folkeskolen altså
kigger på at man for eksempel skal lære ordet intertekstualitet og hvad det betyder i anden klasse
for eksempel arbejder med problemformuleringer som man tidligere
noget præstationsangst eller i
ene i anden klasse hvor han havde om intertekstualitet og skulle arbejde med det og min anden søn som skulle arbejde med problemformuleringer dog mener jeg ud fra nogle forkerte forståelser men det skulle de i hvert fald i ottende klasse
og det er da problematisk hvis vi gerne vil have flere ind på erhvervsuddannelserne og hvis vi har nogle unge mennesker der knækker nakken allerede i tredje fire klasse fordi
de skal lære nogle ting som man egentlig kun skal bruge hvis man skal i gymnasiet eller man skal forske i dansk eller i matematik senere hen i livet så vil ordføreren være med
tror jeg femten år og jeg kan da afsløre at jeg har mødt nogle
så er ordføreren slet ikke interesseret i at der skal være noget der hedder bestået og ikke bestået altså det er jo også en form for karakter kan man sige
er bare nysgerrig efter at høre om man skal drible igennem og
om at man skal tage en uddannelse ud fra hvad ens forældre gerne vil have men
så man skal jo så på en eller anden måde igennem et eller andet forløb hvor nogen finder ud af om man er dygtig nok
det det ordføreren forestiller sig
kunne have som afløser for det vi har nu og hvor vi får nogle mennesker ud der faktisk er kvalificeret til lige præcis de job de gerne
pilot eller kirurg eller folkeskolelærer
det jo vigtigt at de har evnerne
ordføreren er jo selv forskningsuddannet
omkring syv tusind fire hundrede børn under nitten år
behandling for stress og stressrelaterede tilstande
forskere der rent faktisk forsker i stress og depression og så videre blandt unge som fremfører at det hænger sammen med den præstationskultur for ordføreren er jo ikke selv så vidt jeg husker forsker inden for det her felt
der er i behandling syv tusind fire hundrede i behandling mener ordføreren at det er hypokondere som lægerne ikke kan gennemskue
at lære uden at tænke er farligt har den kinesiske filosof
engang sagt altså at lære uden at tænke er farligt og apropos
har han også sagt det er ligegyldigt hvor langsomt du går
nogle rigtig relevante citater
præstationskulturen i uddannelserne når man taler om præstation
synes jeg det er nærliggende at nævne et land som singapore i uddannelsesverdenen er singapore kendt som den nation der rangerer højest ud af de to og halvfjerds nationer i pisa
af elevernes præstationer på fagområderne
ifølge pisa undersøgelserne verdensmestre i matematik men det er værd
at sadle helt om og gå nye veje learning
har singapores undervisningsminister ong ye kung
sagt ministeriet i singapore planlægger en række forandringer som har til mål at minimere lysten til at sammenligne sig selv med andre og i stedet koncentrere sig om sin egen læring
gerne ville ligne rigtig længe fordi de har så dygtige elever på pisa rangeringen har
og man er nødt til at gøre noget ved præstationskulturen
og unge i danmark har vi hørt fra flere ordførere føler sig stressede og lider af angst i to tusind og femten modtog næsten syv tusind fire hundrede børn under nitten år behandling for nervøse og
tilstande det er næsten en tidobling siden nitten fem og halvfems hvor otte hundrede børn modtog behandling
lavede en undersøgelse om det og den forskning viste at mere end hver anden elev i anden g scorede lige så højt
så der var altså rigtig mange unge der var stressede i anden g
handler om hypokondri eller alt muligt andet det er simpelt hen ikke i orden anders petersen der er lektor i sociologi på aalborg universitet har
forsket i depression som samfundsfænomen
at det store antal af mennesker der får angst og depressioner skyldes et menneskesyn et menneskesyn hvor præstation har fået status af at være idealet for det gode liv
enige om at det hele skyldes de sociale medier men vi kan ikke give de sociale medier skylden for hele de sociale medier er en del af problemet de er et symptom
studielivet er præget af så hård konkurrence at de simpelt hen
på cbs har valgt at lave et karakterfrit semester og
får tankemylder og har en konstant tvivl på om de gør det godt nok
usund kultur og en meget usund læringskultur for tre år siden skrev jeg et indlæg i politiken der hed afskaf de nationale test
at man i anden klasse skulle sidde stille i
ud at man ikke vidste det for så blev man ved med at skulle svare
og at samfundet har presset børn og unge til at vælge den første strategi og det er ikke sundt for deres selvværd og carsten opel er altså ikke alene om at mene at den store konkurrence er problematisk det mener
også i singapore og vi hørte det også i japan da vi var på studietur der
og ifølge carsten opel professoren for aarhus bliver selvværdet styrket
han at man skal arbejde mere med at få børn og unge ind i gode fællesskaber
fremdriftsreformen have færre karakterer vi skal ikke helt
er ikkeuddannelsesparat og fokus på glæden ved viden og glæden ved at lære og glæden ved at skabe
og til at tilkendegive nogle gode og ordentlige værdier
det handler om hvordan man taler om det som ministeren også selv siger eller
og 2 at der er bygget incitamentsstrukturer ind i vores uddannelsesinstitutioner der gør at de unge for eksempel ikke vil røre ved ting der ikke giver karakterer
fordi der er en usund incitamentsstruktur i systemerne der simpelt hen er bygget ind
præstationskultur der står skadelig præstationskultur her i
incitamenter ligger jo for eksempel i fremdriftsreformen altså det her med at tænke i
og det her med at være bange for at tage et fag der ikke giver ects
noget der giver ects point så det er jo nogle af de incitamenter
måske er usynlige men som er meget synlige for de unge og
har været med til at vedtage nogen af de ting som ministeren har nævnt her så det vil jeg ikke komme
så meget ind på jeg er da fuldstændig enig i at det er et voksenansvar og jeg synes da også at det er voksenansvarligt at de
til hvad der er af problemstillinger i skolerne
sjovt nok jeg tror det er tilfældigt men fra to piger på femten år
hedder de og de foreslår
de sammenligner det med en mus samtale og de siger at voksne
sendt til mig i dag kunne det ikke være en mulighed at man sagde vi prøver altså lige at have noget kontakt
bare om en dialog og om at tale sammen og finde ud af hvordan
de unge ikke nødvendigvis
i hvert fald have det i skolen så man prøver at få en fornemmelse af
så det ikke kun handler om de faglige præstationer
har det som menneske som barn hvordan er mit liv hvad er jeg glad for hvad kunne jeg godt tænke mig der kom mere af og så videre jeg ved godt muligheden er der i dag men men det kunne bare være vigtigt at få det som en struktur altså som
består det her lovforslag af to dele i forhold til den første del nåleakupunktur
når man kan komme så galt af sted som
nogle der er kommet i forhold til for eksempel at stikke nåle i brystkassen
hvordan man undgår det så det er vi positive over for
bruge lidt mere tid på den anden del af forslaget som er noget anderledes og
opereret en kunstig jomfruhinde
kigger man på hjemmesiden etniskungdk
der hedder fakta om mødommen
der viser de eksempler på hvad de bliver spurgt
nogle af de overskrifter der er her hvor de har samlet de spørgsmål er
bløder alle kvinder første gang de
sex vil jeg bløde på bryllupsnatten hvis jeg får en operation kan lægen se om jeg stadig har min mødom
det her emne tror jeg ikke at der kan være nogen
for en operation hvor
at man håber på at der er nogle der tror på at man er jomfru så det håber jeg ikke at der er delte meninger om her i dag og jeg tror heller ikke at der er delte meninger om at
hen ikke er okay at man for mange tusinde kroner kan få en operation der får kvinden til at bløde ved samleje af en grund som ikke engang at den man siger altså det er ikke engang fordi man får indopereret en jomfruhinde man får bare nogle sting
også købe en kunstig jomfruhinde for
man bløder det er jo fuldstændig vanvittigt det vi har gjort
kigge på de forskellige høringssvar
jeg hæfter mig ved at for eksempel dansk sygeplejeråd støtter forslaget at indvandrermedicinsk klinik
det som dansk sygeplejeråd siger
at de finder det afgørende at der bliver sat fokus på oplysning om fakta generelt og støttemuligheder for de piger som kommer i problemer som konsekvens af religiøse og kulturelle opfattelser
i alle tilfælde eftersom rådet ikke kan finde nogen medicinske årsager til at
også retten til ikke at skulle bevise noget som helst for sin kommende mand eller svigerfamilie
vi slet ikke havde behøvet at have det her lovforslag man kan sige at det ville være bedre hvis indgrebet slet ikke blev efterspurgt og det er jo det vi skal sørge for at det
bliver det altså efterspurgt og indtil vi når dertil hvor det ikke bliver efterspurgt mere støtter vi altså det her forslag fordi vi mener
at vi kan være med til at fastholde en myte hvis vi ikke siger nej til det her så vi siger ja
steder der tilbyder den her ydelse
er de virkelige skurke men så tænker jeg at
jo markedskræfter altså hvis man kan tilbyde noget på et lovligt marked så er der vel nogen der vil tilbyde det når det er et lovligt produkt kan man sige er det ikke
så vil man da i hvert fald afholde nogle af dem der tilbyder det fra
ikke altid er en rigtig god cocktail men vi kan nok ikke gøre os nogen forhåbninger om at få afskaffet markedskræfterne her til formiddag
indtil vi har fået gjort alle de her ting
signal at sende til de her udbydere af de produkter
for eksempel er det positive meningsfulde fællesskaber
som spiller ind i forhold til den her stigende mistrivsel
så hvad er ministerens konkrete forslag nu hørte vi den tidligere ordfører nævnte sundhedsplejersker hvilke konkrete forslag kan ministeren komme med
man må stille dem jeg synes ministeren
ministerens område altså undervisningsverdenen og der kunne jeg da godt tænke mig at spørge ministeren om lige præcis den her rapport fra vive som kom ud i december to
siden to tusind og ni er et fald i andelen der synes at de virkelig godt kan lide at gå i skole
det kan da godt være at det er fordi der er for mange valg der overlades til børnene og
de unge selv for eksempel overdrages de med et ansvar i ottende klasse hvor
hvad vil du lave når nu du ikke er blevet erklæret uddannelsesparat
være et af de spørgsmål som ministeren glemte at have med i sin række af spørgsmål
af spørgsmål
og at der også er et fald i andelen af børn som synes at de selv klarer sig godt fagligt det synes jeg jo er utrolig trist
socialdemokratiet har af af forslag i forhold til det jeg
nationale test i indskolingen er
med i vedtagelsesteksten men hvad med uddannelsesparathedsbetegnelsen
færre karakterer hvilket jeg synes er et rigtig godt initiativ der lige er blevet taget
man skal have færre karakterer i udskolingen fordi læring
i høj grad er blevet til en konkurrence frem for noget med at man
får noget mere viden og bliver i stand til at
at der også er strukturer i vores undervisnings og uddannelsessystemer som er med til at skabe den mistrivsel det er sådan jeg husker det som
ordføreren var ude at sige så i den forbindelse kunne jeg godt tænke mig hvis ordføreren var lidt mere konkret i forhold til hvad det er for nogle strukturer og hvad
er vi kan ændre på og måske også
at prioritere noget psykologhjælp og noget fokus på ppr og så videre
og uddannelsessystemer der skaber
vil prioritere at finde ud af hvad er det egentlig for nogle strukturer der gør
en vigtig debat som den vi har i dag og hermed få sat politisk fokus på noget som er et meget stort og presserende problem
vores debat i dag også
nogle børn og unge som mistrives en lille smule som vi kan nå forebyggende og sætte ind i forhold til
nogle der har store problemer og som skal behandles på en helt anden måde i alternativet har vi også fokus på børn og unges trivsel og
på at forebygge mistrivsel vi har faktisk så stort fokus på det at vi i efteråret foreslog at der skal være et ministerium for trivsel og omsorg og det mener vi faktisk
såsom angst stress og dårlig livskvalitet som heldigvis kan forebygges langt hed ad vejen hvis vi vil meningen med
velfærdsstaten er jo at skabe bedre livsbetingelser for hele befolkningen
det var jo derfor at man i nitten syv og tredive indførte sundhedsplejersker det var derfor at man i nitten seks og fyrre indførte en obligatorisk skolelægeordning og det var også derfor at man i nitten otte og fyrre indførte skolebespisning
der er sket et eller andet siden dengang det er som om
den forebyggende del ikke har så stort et fokus og at man ikke
det synes jeg er et kæmpe problem vi har for nylig her i folketingssalen
den skadelige præstationskultur
at forklaringerne på at den præstationskultur er opstået er mange og at
vi mener i alternativet at der er kommet for stort fokus på karakterer og test vi mener ikke de skal afskaffes men vi mener der er kommet for stort fokus på det der skal være mere fokus på
uddannelsen som handler om det men jeg vil ikke komme så meget mere ind på det i talen i dag
det har vi som sagt haft en forespørgselsdebat om for nylig i alternativets sundhedsvisioner har vi mange forslag til hvordan
mistrivslen vi vi foreslår
at sundhedsplejersker kommer til at spille en større rolle også i forhold til for eksempel
og ungdomsuddannelserne og at man i højere grad
har trivselssamtaler med børn og unge og har sundhedsplejersker der er med til
have åben konsultation
hvor man kan komme ind og tale med sundhedsplejersker og jordemødre
projekter hvor unge hjælper unge
har en god effekt på unge der mistrives vi har ved tidligere satspuljeforhandlinger
fagpersoner der har med børn at gøre
forebygge at unge bliver stresset og give dem et
alle børn og unge mulighed for at deltage i fritidsaktiviteter
skaber større trivsel vi mener også at det kunne være fornuftigt at sætte mål op for børns adgang til natur og
adgang til friluftsliv og natur
gør noget meningsfuldt det er det der skaber mental
for mental sundhed så hvilke konkrete forslag har vi som politikere som vi kan stå sammen om det er jeg spændt på og det
jeg håber at vi får nogle rigtig gode bud på det i dag det er det jeg har set frem til
afskaffe alle karakterer men vi ønsker at der skal være karakterfri semestre for eksempel på ungdomsuddannelserne vi ønsker ligesom cbs har indført
karakterfri semestre hvor man får et frirum til at lære uden at skulle konkurrere
man ser at de faktisk bliver stressede over
gør det bedre end deres sidemand i stedet for at koncentrere sig om at være en del af et læringsmiljø så vi ønsker ikke at afskaffe karakterer fuldstændig men vi ønsker at der skal meget mere fokus fokus på feedback og den formative læring
mindre fokus på karakterer
de bliver jo netop brugt til at konkurrere og sammenligne sig
skolerne imellem børnene imellem og landene imellem og alt muligt andet andet så hvis man skal have nationale test
skal det være op til skolerne om de vil have dem og så skal de bruges til læring
derfor kan vi jo godt have nogle forhåbninger om at man kan gå endnu længere og faktisk ikke nødvendigvis
i hele skoletiden
det har vi jo lov til at mene selv om vi ikke kan blive enige
med alle de andre partier om det så det er der slet ikke noget forkert i
utrolig lavt selvværd når man godt er klar over at man er den dummeste fordi man sidder
en halv time og klarer det hele merskumspiber og alt det der bliver spurgt om er de kloge og dem der sidder
ved ved er dem der klarer sig dårligst det er ikke godt for børns selvværd så derfor bakker vi fuldstændig op om den vedtagelsestekst der
forskellige elementer og overordnet set finder vi det positivt at regeringen ønsker
en styrket og sammenhængende behandling af mennesker med psykiske lidelser så det finder vi positivt i alternativet der er imidlertid en række pointer og
regeringens forslag om udskrivningsaftaler og koordinationsplaner efter afsluttet behandlingsforløb er vi positive over for for at starte med det
en politik der handler om
garanteret en opfølgning inden for en uge efter
sidestille det med når man bliver udskrevet
på det somatiske område vores forslag indeholder
at der skal være sociale tilbud
i det her forslag er at man
afskaffe den tvungne opfølgning efter
er vi bekymrede over og og jeg vil gøre opmærksom på at vi deler danske regioners bekymring for om
at personer der er omfattet af ordningen
fremadrettet ikke
vi er også bekymrede over den del af lovforslaget der handler om kropsscannere og narkohunde
og vi er bekymrede for at man bevæger sig i retning af
indrette hospitaler som fængsler det er måske groft
eller sat meget på spidsen men vi mener at det er en uheldig udvikling så umiddelbart er vi positive over for at der er et fokus på på psykiatrien
men vi har nogle punkter som vi ikke kan
i danmark har hverken job
unge i alderen femten til ni og tyve år det er selvfølgelig trist og og det skal vi gøre noget ved og derfor er alternativet jo også gået med i den her aftale
er et forslag der handler om bestyrelser
vi støtter forslaget og vi mener det er godt at der er fundet en løsning på problematikken
det virker uhensigtsmæssigt at kommunerne i
mulighed for at udpege et medlem
de ting vi taler om i dag relaterer sig til
og et større fribeløb og så
jo reelt at det kun var unge med rige forældre der havde mulighed for en længere videregående uddannelse
i danmark så det betød at jeg kom til at sætte
af uddannelses og forskningsministeren i dag har tre og halvfjerds procent af alle landets studerende et studiejob og ud over at
supplere økonomisk til de studerendes økonomi og mulighed for at betale husleje og
bruge sin viden fra studierne i praksis og skabe en forbindelse til arbejdsmarkedet jeg har selv arbejdet ved siden af mine studier og min erfaring er at
rigtig godt og det er også et dannende element hvor man modnes og gøres klar til livet efter studierne overordnet set synes vi at
su er en relativt lav ydelse og derfor mener vi det er naturligt at man supplerer med arbejde ved siden af vi er også klar over at der kan være problemer som
både dansk magisterforening og akademikerne finder det problematisk hvis det rykker ved balancen mellem
så vi skal selvfølgelig passe på at vi ikke medvirker til at øge stress blandt de studerende den sidste del af forslaget
lovforslaget handler om de tidligere ordførere har gennemgået
jeg vil tage lidt udgangspunkt i nogle høringssvar og de formuleringer der er
det er derfor også en afvejning hvor langt
som jeg siger udgangspunkt i høringssvarene hvor blandt andet også forbrugerrådet tænk støtter lovforslaget og finder det grundlæggende meget positivt at
forholder sig indgående til de mange videnskabsetiske problemstillinger som sundhedsforskning kan medføre for forbrugerne
forskningsprojekterne skal anmeldes og godkendes af det videnskabsetiske komitésystem
indførelsen af krav om videnskabsetisk vurdering af
sundhedsdata i videnskabelige forskningsprojekter er særdeles hensigtsmæssigt idet det kan medvirke til at styrke borgernes tryghed og tillid til sundhedsforskning så overordnet set
positive over for det her lovforslag
vi har også ligesom andre har nævnt
enhedslisten var inde på at der er nogle spørgsmål der skal drøftes i udvalgsbehandlingen blandt andet
høringssvarene hvor der gives udtryk for en utilfredshed over at den personkreds der kan tilgå data bliver afgrænset det er blandt andet noget kræftens bekæmpelse giver udtryk
er det jo ofte et et spørgsmål i en budgetforhandling
få pengene fra så skal jeg forstå ordføreren sådan at
det er simpelt hen fordi de ikke kan finde ud af at prioritere
nu henviste ordføreren til de rige kommuner og
at fyre lærere på skolerne vikarer og så videre på børneområdet det var meget ofte et spørgsmål
mange af de andre områder var meget lovbundne man kunne ikke tage det fra beskæftigelse eller andet man kunne kun tage det fra børnene eller de ældre
kan godt være jeg er tungnem men jeg skal bare forstå om ordføreren mener at kommunerne simpelt hen bare har de penge der skal til
den her debat i dag handler om eller det står der i hvert fald på skiltet bag ved ordføreren
skal måles på hvor mange penge der bruges og det er
at folketinget opfordrer regeringen til ved årets økonomiaftale at målrette flere midler til ældreområdet og det glæder mig da faktisk
det glæder mig da at at jeg kan se
at ordføreren selv er med i den her vedtagelsestekst om
og når man siger at regeringen ved årets økonomiaftale vil målrette flere midler er det så
tak det er hjerteskærende at vi hører om så mange ældre i danmark der lever ensomme liv og
en følelse af meningsløshed og hjælpeløshed det er trist at der er ældre medicinske patienter der sendes frem og tilbage mellem kommuner og hospitaler
får et godt og selvstændigt liv i flere år og det er jo selvfølgelig et kæmpe plus så
også tænke nyt jeg hørte om projektet elderlearn i går
hjælper tre og halvtreds årige massoumeh tror jeg hun hedder med at lære dansk det er et eksempel på at man på den måde kan skabe indhold i ældre menneskers liv
tilværelsen for annelise på tre og firs år vi skal have flere
ældrepleje og vi skal have en kultur hvor det
om det sociale og om at have mening i ens liv
for rengøring og madlavning
at man ikke er i stand til for eksempel at gå omkring i hjemmet
vaske sig tage tøj af og på det
det er helt uacceptabelt at vi får et a og et b hold hvor de rigeste kan købe sig til hjælp
det er vores alle sammens ansvar for
økonomi alt afhængig af om at vi taler om brønderslev
hørsholm eller hvor det kan være der er kommuner der år efter år helt ufrivilligt oplever minusvækst så vi kan ikke bare give
vi skal afsætte flere midler til ældreområdet og så skal vi begynde at tænke det helt nyt hvor vi skaber meningsfuldhed i ældre menneskers liv så de på den måde får øget deres livskvalitet og deres trivsel
et mål i sig selv at lægge flere penge ind hvis der ikke er behov for det men som jeg nævnte i min ordførertale
ministeren om helt uacceptabelt at vi er i gang med at få et a og et b hold hvor
teksten her om at indskærpe over for kommunen og ministeren
det her med at målrette ved
økonomiaftaler og forhandlingerne der jeg
ministeren og regeringen eller
venstre lægge flere penge ind i området eller handler det her bare om
deltage i forhandlingerne og sætte vores præg på det her lovforslag derfor vil jeg bruge min taletid på
som sagt støtter og i stedet sætte lidt fokus på at vi mener der er brug for at tænke
unge vælger erhvervsuddannelserne og der er det altså ikke nok
at se en artikel i uddannelsesforbundets blad
riv gymnasierne og erhvervsuddannelserne ned
det er nogle tanker som
jeg er meget på linje med i artiklen fremgår det at
det er jeg fuldstændig enig i vi skal have et uddannelsessystem som er meget mere fleksibelt end det vi har i dag og hvor der ikke er så
tykke mure mellem ungdomsuddannelserne
den unge for eksempel efter første g gerne vil have nogle mere praktiske fag skal han eller hun kunne skifte
sted det kan man ikke i dag og det er dybt problematisk så erhvervsskolerne og gymnasierne er alt for adskilte en anden ting der også skal gøres noget ved er at når de unge skal vælge en ungdomsuddannelse
er det problematisk at de skal vælge retning så tidligt i livet døren smækker hårdt i det er den følelse mange unge har og derfor
at stx holder flere døre åbne bagefter
at det vil være fornuftigt at udskyde valget
omkring sytten år før man skal træffe en beslutning der er så stor og måske skal man slet ikke træffe en beslutning der er så firkantet som den man
det er dybt problematisk at erhvervsuddannelserne stadig i for høj grad vælges fra af de unge og at alt for mange springer fra når de er
med uddannelsen derfor bliver vi nødt til at være mere modige og vi bliver nødt til at tænke helt nyt det kræver et meget omfattende arbejde
er at man simpelt hen har én indgang at man slår gymnasier og erhvervsuddannelser sammen så alle elever starter på et fælles grundforløb at man for eksempel lader hovedforløbet bestå af forskellige linjer
en efterfølgende videre uddannelse ja det kan godt være det er kontroversielt og måske er det også revolutionerende hvis man skulle gøre sådan i danmark men så revolutionerende er det jo heller ikke for vi skal bare kigge over på den anden side af sundet
har man et noget lignende system
som det jeg lige har nævnt her som sagt
hundrede og ni og halvfems men vi har nogle anker
det her forslag vi mener at der er et stort fravær af konkrete tiltag der reelt kan imødegå de
grunduddannelse fgu i lighed med trivselsmålingerne i folkeskolen og på de gymnasiale uddannelser erhvervsuddannelserne er ønsket
udviklingen i elevernes trivsel med det formål at styrke trivslen altså formålet er at styrke trivslen
de aspekter der er vigtige
er skabt grundlag for at håndtere
mener at trivselsmålingerne i sig selv styrker elevernes trivsel selv om det bliver formuleret sådan der står nemlig
skolens leder skal én gang årligt gennemføre en måling af elevernes trivsel med det formål at følge og styrke elevernes trivsel vi deler herudover også eeos bekymring
bekymret for den manglende anonymitet ligesom
at fokus bør være på de trivselsfremmende initiativer frem for på ensartede målinger på målinger på alle uddannelser en elev på
som udgangspunkt ikke meget glæde af at deltage i en trivselsmåling vi mener at der
på baggrund af forslaget som jeg jo synes er et meget seriøst forslag som primært
gennemsnitsdanskerens kost er større end den samlede belastning fra personens forbrug af el varme benzin og diesel
der er også klimamæssige aspekter i at gøre det her
der er så vildt meget muntert i det
er rigtigt at jeg har stået her før det er nemlig fordi det er en del af vores politik at det der er
være billigt og at det der er usundt
kritisk i forhold til finansieringen af det eller synes ministeren sådan set
fornuftigt eller er det nogle teknikaliteter i forhold til at man så skal have to momssatser ligesom man har i sverige hvor man har en anden fødevaremoms
at det vil koste noget så man måske skal tage noget af råderummet
også skal ud i noget teknisk i forhold til nogle flåde tomater altså
cigaretter skal være dyrere jeg synes nok at noget siden første gang
og foreslå nogle ting
af ministerens politik men det er en del af vores politik det vi har
at diskutere nogle teknikaliteter jeg er ikke enig i at det skal være afgørende for om man kan gøre det her
fremhæve de sundhedsmæssige aspekter i vores forslag
vi argumenterer
at det er vigtigt at det ikke kun er ministeren og
et bredere grundlag
at man så er uenig i det redskab
kan jeg høre at vi langt hen ad vejen er enige
forebyggelseskommissionen er jo at de ikke tager stilling til den klimamæssige effekt af det altså vi har jo to begrundelser for det her forslag
sundhedsfremmende begrundelse og så har vi en begrundelse
mere klimamæssige betragtninger og den begrundelse har de ikke med og det
vi mener at der er endnu en grund til
klimaaftryk kommer fra vegetabilske fødevarer ifølge
det der gør at vi fremsætter det her så vi kan få fokus på
kan slå to fluer med et smæk at man så kan være uenig i redskabet i
moms er
af det vi kunne tale om i dag det er jo altid svært
jeg stiller men fordi det handler om moms
er stødt på som jeg også tror jeg nævnte sidste gang
viser at syv og firs procent af danskerne gerne vil have momsen
det er sådan lidt under bæltestedet når ministeren
er folketingsvalg vi har ikke selv
det er meget lang tid siden
står både i vores finanslovsudspil
så det en mærkesag for os
på varer med fødevareministeriets nøglehulsmærke for sund mad
faktisk en rigtig stor gruppe som ønsker
købe meget mere frugt og grønt selvfølgelig kan der være en effekt i at der er noget kampagneagtigt over det hvis det er i en periode man gør det
de sundhedsmæssige effekter eller konsekvenser der vil være af
en pris på firs kroner på cigaretterne og en meget lav pris
på cigaretter jeg tror det sidste svar jeg fik
på grund af at man ikke er enige i finansieringen eller at
ikke kan anvise krone til krone hvordan det skal finansieres
er jo jo fair nok
haft det med i vores finanslovsforslag hver gang og vi har også fundet finansiering til det
ordføreren at enhedslisten gerne så at det
økologi ifølge eu
forslaget på den her måde man kan ikke kun fremme økologien
på frugt og grønt man er nødt til at tage hele gruppen med de eu regler kan man jo så arbejde på at få ændret
fødevarer ned i pris for det det man så giver
rigtigt nok at når man når over en vis afgiftsforøgelse
begynder det at give udgifter ifølge de beregninger
men der tager man også forbehold for at man kan tage alle effekter med ind i de beregninger så er ordføreren ikke enig
det her i dag i alternativet er at vi mener at alle skal have råd til at leve sundt og klimavenligt
ikke forestillet mig at jeg skulle på skolebænken i dag men det er jeg kommet der er mange der taler næsten hårdere end de gjorde
på den privatskole jeg gik på i nitten halvfjerdserne til os i alternativet
proces omkring beslutningsforslag som politiker er der ting man kan og ting man ikke kan man kan alt efter hvilken position man har
fået ved folketingsvalget komme med beslutningsforslag og måske endda foreslå lovændringer som det her
et forslag til der ændrer på noget i samfundet men hvordan folk i praksis lever deres individuelle liv kan
den kritik der typisk rejser sig hvis man foreslår
nogle ting her og når det handler om forebyggelse og når det handler om folks livsstil er det her med at man
og det mener vi også i alternativet problemet
spise langt mere sund og grøn mad
meget frugt er dyrt særlig hvis det er forarbejdet for eksempel hvis man har skåret det op eller gjort andre ting så er det dyrt og særlig også hvis det er uden spor af for eksempel
sprøjtemidler så jeg mener at vi bør tage ansvaret på os for at give flere muligheder til dem der rent faktisk ville ønske at det var lettere at tage det sunde og grønne valg og det er derfor vi
som jeg også nævnte i et af spørgsmålene til ordførerne
at syv og firs procent af danskerne ønsker at momsen på frugt og grønt skal sættes
glæder mig at mange af ordførerne i hvert fald er enige i nogle af hensigterne i det her forslag
ud over de positive afsmittende effekter som det her forslag vil have på
vil det også kunne reducere klimabelastningen fordi klimaaftrykket uanset
spiser man mere frugt og grønt spiser man mindre kød det er en effekt det har på det
så både af sundhedsmæssige årsager og klimamæssige årsager
mener vi i alternativet at vi skal sætte momsen ned på frugt og grønt og vi mener samtidig at vi skal sætte afgiften op på cigaretter og vi foreslår denne gang at vi sætter det op til firs
og det er jo fordi det skal have en markant
og det er heller ikke gratis som vi har kunnet høre i dag det er ikke gratis i første omgang men det
vi er ikke bange for at lave politiske tiltag som
leve leve sundt og grønt og jeg er heller ikke bange for at få skældud i dag i folketingssalen af primært
noget vi gerne vil have gennemført på den lange bane
ordførerens hensigt at skælde ud men jeg synes
svar jeg har på det spørgsmål ja vi har stillet udvalgsspørgsmål og vi har stillet
spørgsmål til det og ja vi ved at det koster penge
effekter af det her som ikke indgår i de svar der er i de beregninger der er lavet og derfor har vi valgt
alle de elementer som forslaget indeholder det har
alternativet at der er gode tiltag i det her lovforslag
rigtig mange spørgsmål
rigtig mange bekymringer særlig når vi ser høringssvarene
stilles der rigtig mange spørgsmål til flere af de her elementer i lovforslaget så derfor
udvalgsbehandlingen før vi tager stilling til om vi
vil sige ja eller nej til det her forslag der er som sagt nogle ting som vi er
og synes det er godt at der bliver sat fokus på på patientsikkerhed og og sikkerheden og trygheden for
positive høringssvar der er bare også elementer i det her lovforslag
der er meget kritiske høringssvar som vi også tager alvorligt
som enhedslistens ordfører også