syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
jeg også noteret mig et tredje element om at ministeren
at have bemyndigelse til at fastsætte regler for konkurrenceudsættelse som man vel også kan tolke ind i den her sammenhæng underforstået hvis ministeren da ville
ligesom oser af nye forslag
er derfor jeg godt vil bede om om ministeren kunne prøve at konkretisere lille smule mere en ting er lovprogrammet det er jo i sig selv et lovprogram som er fast men er måske lidt flere konkrete tanker
jeg vil igen kvittere for at man tager vk regeringens idé om et frikommuneforsøg med videre det skal vi nok kunne finde ud af i fællesskab jeg
det kan være et projekt som virkelig kan løfte nogle ting
kan være provokerende som ministeren selv siger at vise nogle andre måder at gøre tingene på det synes jeg er rigtig fornuftigt men jeg er bare ærgerlig over hvis det er sådan at det nu bliver udskudt
selv inde på det i forhold til det her med at der kan ligge nogle andre ting men kan ministeren så ikke prøve at konkretisere lidt i forhold til afbureaukratisering
det som vi alle sammen går og snakker om men som ministeren siger
med en pincet hvor er det så i lovprogrammet at vi ser nogle af de her forslag fra regeringens side til at afbureaukratisere kommunernes mulighed for at agere
det er fint nok som ministeren siger vi skal lave nye regler det er jo i sig selv udmærket i hvert fald hvis reglerne ikke er hensigtsmæssige det ligger ligesom i det men men der ligger ikke umiddelbart nogle konkrete planer
afbureaukratisere man vil gerne tale om det det vil vi jo alle sammen gerne
har udspilsretten så derfor efterspørger jeg bare forslag fra regeringens side i lovprogrammet eller andetsteds for den sags skyld til at gøre det lettere for kommunerne at udvikle
indgået den her aftale med enhedslisten om tilførelse af fem hundrede million kroner med den hensigt at man skulle lave minimumsnormeringer
derfor det undrer mig lidt at man som kommunernes
vi skal have frihed og muligheder for at udvikle og prioritere lokalt
en anden historie det vil man gerne gøre men man vil samtidig ikke give frihed til
være højere normeringer og så er der ikke behov for det hvorfor ikke lave den
være en minimumsnormering og en vis standard det synes jeg burde være noget
det være op til kommunerne selv det skal vi fra regeringens side
det ikke lige præcis at man gør det ens uanset om der er et behov det ene sted der er større eller et behov der er mindre et andet sted som ministeren rigtigt siger og som jeg
kommunerne kan indrette sig som de nu ønsker men på den
kan så diskutere om en ekstra pædagog i hver fjerde institution
fair nok det er så et skridt i en retning men et ensartet højt niveau synes jeg lugter af standardisering og centralisering af hvordan tingene skal udvikle sig
der også der være forskelle i de behov der er kommuner der
i nogle områder hvor der er flere socialt belastede områder og der er kommuner der
ligger i områder hvor det samme ikke er tilfældet
burde være den ensartethed og den standardisering som som jeg fornemmer at regeringen
betyder det ministeren siger om at man gerne vil give ressourcerne finansieret af højere skatter og afgifter men at man så vil lade det være op til kommunerne selv at prioritere
dem kan i så få at lege med de skal godt nok gå til noget bestemt men det er over bloktilskuddet eller hvordan havde ministeren tænkt sig
lytten til og jeg ved ikke hvad i demokratiets hellige navn
fastholde de
konservative og erhvervslivet siger
virksomhederne hårdere end det vi kender i dag hvorfor fordi det er med til at underminere den vækst som vi skal leve af det er med til at sende virksomhederne
til at skabe arbejdspladser her i landet så hvorfor
erhvervslivet de konservative og os andre i alle mulige andre sammenhænge
som gør det dyrere at drive virksomhed i danmark som gør det dyrere at investere i danmark
som kun vil sende arbejdspladser og dermed velfærd
arbejde imod det hvorfor er man siger at her vil man gerne lytte og her vil man gerne i dialog men når det kommer til alle de andre afgiftsstigninger for milliarder af kroner som koster tusindvis af danske arbejdspladser
de konservative erhvervslivet
har gang i nemlig at det intet som helst med sundhed at gøre det er kun et spørgsmål om at man vil
op af lommerne på virksomhederne for at kunne finansiere andre formål
intet med sundhed at gøre det er kun et spørgsmål om at få penge i kassen
ændringsforslaget at man så får tre hundrede og fem og tres million
præcis det halve ergo er ikke indregnet nogen som helst effekt af at virksomhederne ved at kunne få den udskydelse på et halvt år kan nedbringe no
opererer med præcis det halve i provenu for et halvt år
fordi man udskyder det med et halvt år og det betyder jo at man ikke
en sundhedseffekt og en finansieringskilde til andet formål for vi må bare konstatere
typisk i de fleste tilfælde både en bedre kvalitet og også mange gange en bedre pris oven i købet nogle gange begge dele i den forstand at både den eksisterende leverandør får tjekket op på de arbejdsgange og
alternativt at nye leverandører kommer ind på markedet med andre erfaringer og nye måder at gøre tingene på
også understrege at det for venstre ikke er afgørende at det skal være en offentlig leverandør eller en privat leverandør men hvor det afgørende for os
er at det er den leverandør som bedst kan løse opgaven til den bedste kvalitet og den bedste pris der også får mulighed for
løse den når man hører på regeringens udmeldinger og ikke mindst fra
set også langt hen ad vejen at man er enig med venstre i det synspunkt og derfor er det
også lidt mærkeligt at man så med det her forslag ønsker at fratage ministeren den mulighed at pålægge regioner og kommuner at sende opgaver i udbud vel at mærke kun i den situation hvor kommuner og regioner ikke har levet op til det
havde aftalt skulle være målsætningen for man kan sige at enten så løfter kommuner og regioner netop målsætningen om at sende opgaver i udbud
lever de ikke op til det og så må antage at regeringen så på en måde vil reagere jeg glæder mig så over at man i det seneste år
har set en øget andel af opgaver fra kommunernes side blive sendt i udbud dog med meget forskelligt resultat kan man sige i den forstand at nogle kommuner har sendt rigtig mange opgaver i udbud op omkring fyrre
mens andre ligger nede omkring tyve procent det siger i hvert fald noget om at der er et stort potentiale hvis vi fortsætter den vej som vk regeringen lagde op til der står mange fine ord i bemærkningerne til lovforslaget
bare konstatere i hvert fald på visse dele at regeringen så gør noget af det modsatte eksempelvis står der at kommuner og regioner skal have mere frihed til at tilrettelægge opgaveløsningen på en måde som lokalt vurderes mest hensigtsmæssigt
noget som kommunerne i øvrigt er stærke modstandere af der står også i bemærkningerne at samarbejdet mellem offentlige og
aktører ikke skal være baseret på at en kommune eller en region er tvunget til at konkurrenceudsætte bestemte serviceopgaver der kan man så spørge hvad problemet egentlig er hvis ministeren alligevel ikke ønsker at bruge den bemyndigelse som der er i lovgivningen
udvalgsarbejdet hvad regeringen så har tænkt sig der skal ske for netop at løfte den udbudsprocent yderligere jeg kan forstå at man
indgå aftaler med kommuner og regioner i den retning
nogle aftaler så indeholde må de indeholde nogle faste målsætninger
i forhold til konkurrenceudsættelse eller skal det være mere sådan nogle bløde formuleringer som ikke har noget reelt og forpligtende indhold det er også vigtigt for mig at få afgjort og få
er test af et marked det er ikke udlicitering jeg tror er rigtig mange der misforstår den her diskussion
det dermed også lig med at det er private der per definition skal overtage opgaven sådan forholder det sig ikke udbud er en test af
hvor man får alternative bud ind og dermed tjekker hvad
det skal bero på en konkret lokal vurdering i hvilket omfang kommunen og regionen inden for lovgivningens rammer i øvrigt
set også selv efter et udbud hvor det netop er at man indhenter alternative tilbud og så vurderer man
berøringsangst med alternative løsninger til det bestående
dele af regeringspartierne på christiansborg at den blokering åbenbart stadig væk findes
lidt ærgerligt at man i en tid hvor vi faktisk behøver at vende hver en krone behøver at finde alternative løsninger
den modsatte retning og derfor kan vi fra venstres
natur ikke tiltræde forslaget da vi kerer os om pris og kvalitet
skal nå derhen jeg deler også opfattelsen af at i krisetider
giver det også en vis motivation for at finde alternative løsninger det er
med på jeg synes bare det er ærgerligt at man på en eller anden måde med det her forslag vil løfte foden fra speederen
det selvfølgelig vil give i de aftaler man skal indgå for
vi får mest service og dermed bedst kvalitet
sig selv når man indfører minimumsstandarder i daginstitutionerne som regeringen har gjort med finansloven
ude at udfordre det kommunale selvstyre for der er man også inde at diskutere hvordan man kan planlægge og dermed tilrettelægge opgaverne lokalt men jeg mener bare at det her er et redskab
signal der hedder at vi vil have flere opgaver i udbud
mener jeg at man kan se et meget meget stort potentiale
de kommuner som har sendt ting i udbud og dermed konkurrenceudsat dem
her er noget vi mener det er ikke bare rundbordssnak
vi har set at det har virket når man har indgået de her aftaler
det har virket at man har lagt det politiske pres herfra
den her dagsorden det er ikke af hensyn til kommunerne
at en ting er at sende opgaver i udbud og tjekke pris og kvalitet inden for den ramme som man beskriver politisk
et regionsråd eller en kommunalbestyrelse eller
løftet flere opgaver
den leverandør der i dag har opgaven også får kigget efter
samfundsopgaver som vi politisk fra folketingets
også tydeligt den modstand der er mod
beslutter at den opgave skal udføres
laver et offentligt monopol
hvis man tør teste markedet og spørge ude omkring
inden for den ramme som man politisk stiller op
det kan der være alle mulige lokale grunde til men man kan i hvert fald se meget meget store forskelle mellem dem som gør det og de erfaringer de indhøster
kommunerne er jo forskellige der er nogle der prioriterer det her
løse opgaven bedst og billigst og det gør man jo ikke ved at kigge på sig selv og sige nu løser vi opgaven på den her måde
set derfor jeg bare holder fast jeg hører jo også
gerne vil sende mere i udbud
redskaber man skal bruge jeg ved godt at der er
at den der kan løse opgaven bedst og billigst
for at gøre det uanset om en privat eller en offentlig leverandør og det er det vi kan gøre
imod det her forslag som løfter
ministeren så hvis man virkelig er så inderlig imod at bruge et styringsredskab i den situation det måtte være aktuelt altså netop hvor
så hvorfor er det at herre simon kollerup er så bange for
bare lade være altså det gør jo ikke nogen
om redskabet ligger i værktøjskassen hvis man
symbolpolitik og ren ideologisk blokering må det jo forstås at være når man siger
af bare sige vi agter ikke at bruge den bemyndigelse det er rent frivilligt for den
i redskabskassen og det er fint nok det må man jo så melde ud
er det fordi man ikke føler plads nok i værktøjskassen fordi man skal have andre redskaber derned
når man jo bare kan lade være med at bruge det det er jo en mulighed ministeren har det
dagsorden som man ønsker at forfølge altså det at man ikke vil gå ind og bruge det her redskab hvad gavner det så
at man nu fjerner et redskab som man i
for jeg går ud fra at sf stadig væk måske som en del af regeringssamarbejdet går ind for
sende offentlige opgaver i udbud
at sende opgaver i udbud man indgår nogle aftaler
være med at bruge det jeg har forstået at det har noget med symbolpolitik
men hvad forskel gør det lovforslag som ligger her i den konkrete situation hvis ministeren
bare sige og det gør ministeren formodentlig også om lidt
tale dunder imod udbud og udlicitering og man blander det lidt sammen i en skøn pærevælling
som kommunerne allerede har sendt i udbud og
private leverandører og noget er så blevet i kommunerne for det blev vist at det var dem som bedst kunne løse opgaverne mener enhedslisten at det har været en kæmpe fejl at kommunerne
at over fem og tyve procent
opgaver som kommunerne allerede har sendt i udbud
der var ok selv med enhedslistens øjne
kæmpemæssige område af kommunernes opgaver som allerede er blevet konkurrenceudsat
side er der så dermed mistillid til den måde kommunerne
men den daværende minister fandt ikke anledning til at bruge det fordi
kommuner og regioner
lidt mere bløde venlige og imødekommende formuleringer og signaler som hun sender
redskaber ministeren ønsker udover at sætte sig ned
hvor ligger regeringens muligheder og hvor ser ministeren mulighederne for at man kan komme videre med de aftaler som der indgås
siger nu nemlig at kommunerne selv skal
det må være op til kommunerne selv fuldstændig uden
nogen fra regeringens side i kommuneaftalerne så hvorfor er det egentlig at ministeren ønsker at bringe det her emne
idealistisk set ønsker at det skal være fuldstændig op til kommunerne og regionerne selv at
kigge på dermed lægger statsministeren jo op til at det er regeringens holdning at det kan være en transaktionsskat som udelukkende vil være et europæisk anliggende og altså ikke som
her lægger op til et globalt anliggende så er det økonomi og indenrigsministerens holdning
udbygge eller underbygge sin argumentation
det jo at der er to muligheder i det statsministeren selv har udtalt
har bekræftet i et svar til mig men i dag er der jo så netop mulighed
at kommunerne under ingen omstændigheder må hæve afgifterne eller 2 at de godt må hæve afgifterne inden for det eksisterende loft
udtalelser kan jo ikke være rigtige på samme tid
den syvende februar og der kan man jo slå efter i referatet fra statsministeriet
kommunerne ikke må hæve parkeringsafgifterne
både sige at de ikke må hæve parkeringsafgifterne altså
ikke vil gribe ind hvis det så alligevel sker
hvis omegnskommunerne og jeg har noteret mig at både herlev og brøndby kommuner
den retning hvordan vil det påvirke trængslen ind
københavn statsministeren må vælge enten
mener hun at de godt må hæve dem eller også mener statsministeren at de ikke
de to udsagn som er modstridende og det
til jyllands posten den ottende februar to tusind og tolv hvor man kunne læse at flere borgmestre på vestegnen blandt
i den senere tid og spørgsmålet her blev stillet på et tidspunkt hvor regeringen stadig væk opretholdt sin betalingsring den er nu droppet og det er vi jo mange der er glade for
i forlængelse af den diskussion som som opstod i kølvandet på det nye forslag som erstatning
gav om at man skulle sænke taksterne
afsætter til lavere takster i den kollektive trafik i hele landet
den aftale der nu indgås men i forlængelse af det har der også været en diskussion i dag
krav at de penge der nu kommer ind med den nye aftale det nye forslag
gå til københavn er det et krav fra overborgmesterens side som statsministeren
regeringen agter at efterkomme
til det løfte der blev givet de får heller ikke færre biler i
til det løfte der blev givet så man kan vel sige at de vælgere i københavn som måske har stemt på s eller sf
både kunne få lavere takster i den kollektive trafik helt op til fyrre
både at lave lavere takster i hovedstadsområdet
indføre en betalingsring hvordan kan det så være at de selv selv samme to partier nemlig socialdemokraterne
ikke kan være enige om de selv samme forslag eller måske bare et af de to forslag
med det lovforslag som regeringen her præsenterer
og stærkt analyse og forskningsinstitut for kommuner og regioner ved en sammenlægning af tre eksisterende nemlig anvendt kommunalforskning også kaldet
dsi og det kommunale og regionale
fra venstres side er udgangspunktet sådan set godt
i den situation vi også er i nu og fremadrettet med
stærkt analysecenter inden for blandt andet de regionale og kommunale opgaver som jo trods alt vægter en væsentlig del af samfundsøkonomien og dermed også servicen til vores
dobbeltarbejde og parallelanalyser men derimod netop styrkelse af den indsats
det er så det der bringer mig frem til de bekymringer som som vi har i venstre
og som sådan set også er genspejlet i de fleste
ind nemlig for det første den uafhængighed eller man skulle
sige mangel på samme som regeringen lægger op til fra det politiske miljø det er sådan med forslaget her at seks ud af ti af de bestyrelsesmedlemmer som skal være i det nye institut
ministerierne eller i danske regioner eller kommunernes landsforening altså mere end halvdelen af bestyrelsen bliver sådan udpeget fra politisk hold
set også det er ganske bekymrende at man med forslaget her lægger op til at instituttet meget direkte efter vores vurdering bliver udsat for en
politisk styring fra ministeriets side
økonomi og indenrigsministeren skal godkende instituttets årsprogram
tilsvarende skal ministeren også have modtaget alle analyser og forskningsrapporter fjorten dage før de bliver offentliggjort
også efter vores vurdering lidt uklart hvad
instituttet egentlig må påtage sig og om det må påtage sig andre opgaver end dem som
ministeriet pålægger instituttet at
vi synes sådan set at man skulle være være
i retning af den model vi kender fra vismændene det økonomiske råd hvor der netop er en
tage emner op som de mener er relevante at få analyseret nærmere det er ikke politisk bestillingsarbejde og det har givet vismændene en høj grad af troværdighed og dermed også et organ som der virkelig bliver lyttet til
set også at det nye institut burde være
uafhængighed som vi ikke mener
til kvaliteten af det arbejde der skal
sammensætningen af bestyrelsen den burde afspejle en bredere palet end det der bliver lagt op til eksempelvis
repræsentanter med fra erhvervslivet i bestyrelsen så man også fik det element repræsenteret i det analysearbejde
som gør at regeringen så kan sætte reel handling bag de mange ord der er omkring det emne derudover
for kvalitetsmål regeringen vurderer og mener at man kan holde arbejdet op på og hvad man i det hele taget kan forvente
venstres side ligesom have afklaret de her forhold
under udvalgsarbejdet og ved spørgsmål til ministeren
analyseenheden ved den her sammenlægning men
politiske miljø og også kvaliteten af det analysearbejde
der er det afgørende så med de bemærkninger
kan se at over halvdelen af
elementer af at ministeren skal have analysernes resultater ind på sit bord til mere eller mindre godkendelse
det en mulighed nemlig ideen om at få bredt bestyrelsessammensætningen ud til også at favne
som vi var enige om skal analyseres til bunds og som skal give nogle muligheder nogle
ressourcerne bedst muligt
skal skabe rammen for
med til at løse nogle af samfundsopgaverne og dermed sikre at skattekronerne bliver brugt så hensigtsmæssigt
digitaliseringen af det offentlige et skridt videre ind i fremtiden og i lighed med det lovforslag der lige blev behandlet
digitaliseringsstrategi fra to tusind og elleve som
i lovforslaget vil
venstre startede som sagt allerede tilbage tusind og et digitaliseringen af hele den offentlige sektor digitaliseringen spiller en helt naturlig nøglerolle når det kommer til at udvikle og modernisere og effektivisere den offentlige service
den letter selvfølgelig også kommunikationen med forslaget kommer alle borgere over femten år med fast ophold i danmark som udgangspunkt til at modtage deres post fra det offentlige
lovforslaget træder i kraft i tre omgange fra og med andet halvår og tolv fastslår
det får betydning for de borgere der tilmelder sig frivilligt
ordningen bliver obligatorisk ændringen indebærer at
post til denne gruppe borgere har samme retsvirkning som var brevet fremsendt med traditionel
automatisk det nye initiativ indebærer mange
er det et grundlæggende vilkår for at sikre et samfund der er parat til fremtiden
et ansvar for alle de borgere der skal vænne sig til den nye kommunikationsform det lader umiddelbart til at
de svage grupper eksempelvis nytilkomne udlændinge der hverken kender sproget eller systemet særlig godt psykisk syge handicappede og ressourcesvage ældre
skal sikkerheden omkring digital kommunikation mellem borgere og myndigheder selvfølgelig være i orden begge dele er helt nødvendigt for at sikre borgernes tillid til de nye systemer og dermed også deres tryghed
konkret hvad er det der er ændret i den socialdemokratiske verdensopfattelse
procent det skal skrives ind i en budgetlov nu er man så kommet i regering
tyve plan som er nede på
det der er sket i den socialdemokratiske verdensopfattelse siden man for et år siden meget præcist beskrev at man ville gå til valg på en procent i væksten i den offentlige sektor i dag kan man ikke engang skrive
at være regeringens bud på hvad udgiftsloftet skal være nemlig nul procent
arbejder for skal være udgiftsloftet inden for budgetloven men for et år siden da man sad i opposition før valget mente man at der var plads til en
en vækst på en procent i
er mindre end det der var på det tidspunkt
et folketingsvalg så siger man så med det argument at
i diskussionen om hvad budgetloven så kunne medføre
mellem indtægter og udgifter det lød jo plausibelt nok men lå der så også i det svar som fru marianne jelved gav til herre frank aaen at de radikale så godt vil være med til at
allerede har gennemført med finansloven det er jo også en mulighed men er det en mulighed som
vi er i en svær økonomisk tid
en svær økonomisk tid fremlægger en budgetlov og
man opererer med en fremskrivning af
for et halvt år siden ifølge sfs opfattelse af verdensbilledet havde en svær økonomisk tid
sfs opfattelse af hvordan verden ser
vi har nogle store udfordringer og derfor må vi anerkende
faktisk er den rigtige medicin for dansk økonomi i de kommende år
i en økonomisk plan som faktisk flugter med den som den daværende regering
ske noget dramatisk i politik når der var nogle der ligesom havde fået nok af en ført politik og nu ville noget radikalt andet hvornår er nok nok
som bliver der lagt op til at man skal
procent og tidligere skulle det være endnu højere
endnu mere og at man ser på det her spørgsmål som
meget alvorligt og vigtigt spørgsmål
at lægge stemmer til den politik som
ikke nok til at man siger den her regering er så langt fra det enhedslisten vil at vi ikke kan nå revolutionen og derfor må vi tage helt andre midler i brug altså vælte regeringen og så må vi se hvad der sker
den publikation som finansministeren øjensynlig har været chefarkitekten bag nemlig
man i den budgetlov som vi nu i dag førstebehandler ville indskrive en økonomisk vækst i den offentlige sektor på en procent
procent før valget og man skrev det ind i sin egen publikation klokkeklart sort på hvidt
og tyve plan og en budgetlov
opererer med stort set en halvering af den vækst i
været tilhængere af at der skal være orden i økonomien og derfor er det også helt i tråd med
den tidligere vk regerings politik
vi vi indgår en aftale om en budgetlov
vores baghave og dermed også sikrer redskaber til at styre økonomien i
de forslag som der nu bliver lagt frem for
kommunerne i l en hundrede og fem og tres betyder at man blandt andet
det bliver så kun udbetalt hvis
for kommunerne får man så også et nyt betinget bloktilskud på en milliard kroner på anlægssiden
gøres modregningen endnu mere individuel
de enkelte regioner og kommuner hvis budgetterne alligevel ikke bliver holdt sådan at der stadig væk er et element af kollektivitet blandt
tres procent af den eventuelle nedsættelse af bloktilskuddet de kommende år så bliver gjort individuelt i forhold til
folketingsvalget at der skal være styr på økonomien
overtagelse af vk regeringens forslag og sanktionerne
var for venstrefløjen med socialdemokraterne vil jeg gerne sige i spidsen helt utænkeligt lad mig for eksempel tage en udtalelse fra daværende kommunalordfører
tusind og elleve ved førstebehandlingen af l en hundrede og tolv om nedsættelse
til kommuner ved overskridelse af det aftalte udgiftsniveau udtalte fra socialdemokratisk side kan vi ikke forstå at regeringen og dansk folkeparti ikke er mere optagede af at bekæmpe krisen sætte gang i hjulene og sikre
folkeskole og ordentlig velfærd frem for at bruge krudtet på nye straffesanktioner over for landets kommuner der i forvejen er ved at drukne i statsligt bureaukrati
side er at man måske i stedet for skulle lave en realistisk
holdningen ikke bare ændret det er en hundrede og firs grader forskelligt den anden vej men hvad er så en realistisk
ramme ifølge venstrefløjen
procent det var udtryk for en massakre et blodbad en udsultning af den offentlige velfærd det var den beskrivelse man brugte da man som førende venstrefløjspolitiker skulle beskrive
dag ser vi så de selv samme partier fremlægge henholdsvis en budgetlov med sanktioner og en økonomisk plan
tråd med det som vk regeringen fremførte sidste år
tidligere var det mere reglen end undtagelsen at budgetterne ikke blev overholdt
ud til nu at blive historie
til at kvittere både over for kommuner og regioner
man har taget opgaven alvorligt
holde fast i og derfor støtter vi i venstre selvfølgelig også de her forslag
vores egen baghave men jeg kan ikke lade være med
også trække en lille smule på smilebåndet når man skal høre det fra politikere ikke mindst
og jeg skulle hilse fra liberal alliances ordfører og sige at de støtter også de to
brugte om den økonomiske politik som den daværende vk regering førte og som jeg må forstå at den nuværende s sf r regering ønsker at føre
skaber nye arbejdspladser når man selv i sin egen publikation
indrømmer at finansloven med ekstra fem milliard kroner i skatter og afgifter faktisk koster fem tusind
nu gået væk fra det synspunkt som man gav udtryk for for en år siden ved herre
ikke går ind for sanktionspolitikken over for kommunerne er man gået væk fra det synspunkt og har man nu indtaget et andet synspunkt hvor man godt vil være med til at lave de sanktioner som vi andre opererede med allerede på daværende tidspunkt fordi vi kunne se
på mange måder ganske udmærket forslag
gerne kvittere for at den nye regering
i arbejde
afprøve nye metoder sprænge de eksisterende kasser kan man vel sige springe ud af kassetænkningen
den service som man leverer for de skattekroner man bruger på det anderledes og bedre end man gør med de gældende regler vi synes
ganske godt at vi kan forsøge
i udgangspunktet er modstandere af skulle være
sænket vores politiske parader en smule inden for en afgrænset geografi
faktisk selv om vi måske
overbevisning kunne lykkes lokalt eller
kan bruge på den landspolitiske scene så det synes vi
den landspolitiske scene er imod
kan organiseres og gøres på en anderledes måde
en anden historie men det må man så se til den tid erfaringerne
af de ting som vi i hvert fald gerne vil diskutere med ministeren og udvalget
man siger nej det kunne være at det var eu stridigt det kunne være nærmest grundlovsstridigt
objektive grunde kan man vel kalde
vil være klogt at få ministerens vurdering af og udsagn om hvor
er dødfødte
bekymringer omkring tidsperspektivet
det tidspunkt hvor ideen blev lanceret og kommunerne med stor ildhu gik i gang
at kommunerne stadig er parate til at løfte
forskellige dispensationsmuligheder
når frikommuneloven er vedtaget at de dispensationsmuligheder som er gældende
af frikommuneordningen eller vil ikkefrikommuner med
så kunne få en tilsvarende dispensation som frikommunerne vil kunne få inden for
siger hov det der kunne vi måske godt tænke os at prøve og så søger
måske får afslag eller hvad det synes jeg
mindre kommuner som ikke havde en størrelse over tyvetusind indbyggere skulle
indgå i nogle forpligtende samarbejder med nabokommunerne sådan at
også den vej rundt kunne opnås nogle synergifordele på både kvalitet og økonomi i den opgaveløsning der skulle
det nok var lidt for stive
som sidst hvor vk dansk folkeparti
tusind og seks i øvrigt en aftale som er oplistet på statsministeriets hjemmeside over indgåede forlig
jeg kan forstå på regeringen at hvis noget
på den liste på statsministeriets hjemmeside
side som vi også har givet udtryk for i hele den her proces at det er helt uhørt at man
med enhedslisten og dermed bryde den aftale og det forlig som blev indgået med vk dansk folkeparti og de radikale
skabe den tryghed om kommunernes situation som man ellers argumenterede for
indgåede aftaler med folketings partier ministeren har så i begyndelsen sagt at der ikke var noget forlig vi skulle respektere derfor spurgte vi så hvordan det kunne være at hverken liberal alliance eller enhedslisten fra starten
forhandlingsforløbet blev indkaldt som forligsparti og forligskreds
at der ikke var noget forlig vi havde så et samråd med ministeren
hvor det så fra ministerens side blev gjort klart
at nu var vi nogle partier der havde bestilt det stykke arbejde i finansieringsudvalget
vel at mærke efter ministerens opfattelse ikke et forlig med såkaldt vetoret så nu begynder man altså at operere med noget der hedder et forlig
uden vetoret og et forlig med vetoret efter vores vurdering er et forlig et forlig og et forlig skal
man skal sige med tilfredshed men i hvert fald konstateret at der fra regeringens været et behov for nu at sætte et arbejde i gang med statsministeriet i spidsen for at få afdækket hvornår der så er et forlig og hvornår der ikke
spilleregler vi arbejder efter det kan der sikkert også være behov for men vi vi kan under ingen omstændigheder være med til at støtte en aftale som jeg vil kalde en forligsbrudsaftale i den forstand at vi er et parti som man skal kunne indgå aftaler med
omkring de aftaler vi står bag og når man så vælger at bryde den
støtte op om den efter vores vurdering lemfældige omgåelse med indgåede aftaler
ikke hjælpe noget at man indgår en aftale tilbage i to tusind og seks og igen
i andre sammenhænge indgår aftaler med brede flertal i folketinget
så ikke efterfølgende kan regne med at de aftaler også overholdes
forlig og så er det vi så skal stå og
i øvrigt godt støtte en ny aftale når man nu har valgt at bryde den tradition og jeg
aftale gælder medmindre man opsiger aftalen og så træder en ny aftale i kraft efter et nyt folketingsvalg det er den måde man arbejder på hvis man vil være en
aftalepart og vi medvirker ikke til at støtte op om
og som jeg næsten også kan fornemme ministeren
det er en aftale som gælder medmindre man i en forligskreds kan blive enige om at ændre den og hvis ikke man kan det
hvor vi også gik ind substantielt og kiggede på hvad
indhold der lå i det udspil regeringen kom med vi havde nogle ønsker det har også stået i pressen
vi konstaterede så blot at ministeren ikke løftede den opgave der bestod i at alle forligspartierne skulle kunne føle sig
så kan vi selvfølgelig heller ikke som et troværdigt parti
gerne så siger
regeringen har strakt hånden ud
nemlig hverken herre mikkelsens parti liberal alliance eller
er påfaldende at man starter med at invitere kun et vist antal men ikke alle partier i folketingssalen og at man oven i købet også har udligningsreformen som en del af det man kalder
og at vi under forhandlingsforløbet bliver indkaldt som forligskreds
den holder medmindre man opsiger aftalen og der så kan træde en ny aftale
socialdemokraterne inderst inde godt ved er det der er sket
ikke om den diskussion som vi insisterer
hjemmeside er noteret
det vil sige undtagen liberal alliance
undervejs i forløbet har det oppe som en diskussion
men det er så sandelig også vigtigt at vide hvor vi har hinanden når vi laver den slags aftaler
af hensyn til kommunernes
og det at man skal kunne regne med de aftaler man indgår ikke er noget der ligger sf specielt meget
det er i hvert fald den slutning man må komme til på baggrund af det her forløb
folkepensionens grundbeløb
med den liste over de indgåede forlig
på den samme liste står at der er en aftale om udligningssystemet hvordan kan det så være at når man argumenterer med at hvis ikke det står på den liste
jeg synes det er lidt underligt at man vender argumentationen fuldstændig modsat
hjemmeside hvor man selv argumenterer med at
er et forlig
jeg vil bare sige at
jo ikke er os der har bedt om at statsministeriet nu skal i gang med at udrede hvad
aftaler man egentlig føler sig bundet af
som udtryk for at regeringen selv
egentlig er man føler sig bundet af
jeg synes igen at det er meget meget
man kan kalde det en tradition
man opsiger den og så kan man lave en ny aftale med
forklare hvordan han så kan få det til at betyde at det er en robin hood
men jeg vil bare vende tilbage til hvordan hvordan enhedslisten så
inviteret forventede man ikke at man blev inviteret hvis det var sådan at man var parlamentarisk grundlag og der
derfor kunne sætte sig tilbage uden at være specielt fornærmet over det
selvfølgelig lege med den forligskreds der nu engang er
som vi er kommet
tradition som regeringen bringer videre altså at der skulle være et forlig men uden en
forskellige niveauer i forhold til hvor man
inviteret til de indledende forhandlinger så er
hvornår den tradition om at man nu kun kan operere med et forlig uden en vetoret og
siden i et svar at det jo ikke er så intimiderende for den enkelte grundejer hvis man kan opleve at skattemyndighederne
jeg er også haveejer og jeg føler faktisk at min have er en del af mit hjem jeg ved ikke om ordføreren har den samme
har en have men jeg tror faktisk at der er mange boligejere
set er hele haven hvor man måske også har børn der leger og andet jeg vil godt høre om ordføreren faktisk er uenig i det synspunkt at en privat person har sit hjem både
og i sin have hvis man måtte have en sådan og ikke kun inden for hjemmets
det hele derfor skal det selvfølgelig også man påberåber sig ejendomsrettens ukrænkelighed og privatlivets fred at det ikke kun gælder inden for de nedrullede gardiner
ind over dørtærskelen men hvorfor den skillelinje jeg forstår
myndigheder rendende rundt i min have uanset om de havde grund til det eller ej
gå ind og se om der nu var noget at komme efter jeg forstår
man kan sige at hvis en skattemyndighed eller en hvilken som helst anden myndighed har en begrundet mistanke om
og så kan gå ind og udføre den opgave at kontrollere
mistænkeligt som så efterfølgende skal skal føres til doms
jo intet til hinder for jeg føler bare at det er at overskride en helt fundamental praksis i danmark at man går ind uden nogen mistanke
uanset om myndigheden har en mistanke eller ej jeg fik ikke svar på mit spørgsmål før mener socialdemokratiet
selv er husejer og haveejer det er jeg
og jeg har den opfattelse at min have
jeg har børn der går rundt i haven og leger vi har legehus vi har mange spændende ting
andre skal have indsigt i hvordan har
mener ordføreren at en have er en del af ens hjem eller er hjemmet kun defineret inden for hvor murstenene
så nu må man altså i radikal optik godt
lidt ind i det private hjem ikke helt ind men lidt ind
har privatlivets fred og at man som myndighed kun kan gå ind hvis der er en begrundet mistanke og at man så i øvrigt også får en dommerkendelse
i den lovgivning der gælder i dag
kontroller hvis der vel at mærke er en begrundelse og man kan dokumentere det over
lavere rangerende paragraffer for eksempel
noget som ejendomsrettens ukrænkelighed ytringsfriheden og andre mindre vigtige principper
på det jeg i hvert fald definerer som privat område altså
man jo også givet køb på det at man vil beskytte ejendomsretten imod uvedkommendes indtrængen med lad mig så spørge om et sådan rent praktisk element i lovforslaget
sted når der er synlig aktivitet så kan man
og maler eller slår søm i er det også en del af lovforslaget
ministeren og regeringen
en farlig voldsforbryder og terrorist skal have en
muligheder for skat i forhold til at gå ind på privat grund
så se i den aftale man nu laver sammen med os og de konservative
fuldt finansieret ja ikke gennem andre øgede
afgifter men gennem blandt andet lavere offentlige
været brugt til at øge den offentlige velfærd yderligere med andre ord
om at vi laver en skatteaftale
nu skal vi vælge velfærd eller skattelettelser aftalen her viser jo
skattelettelser og jeg noterer så
sænker reelt skatten på arbejde med i omegnen af otte milliard
aftalen på den ene side og på den anden side er der så et velfærdsløft
tilkendegive at man faktisk fra socialistisk folkepartis side
da man lancerede sloganet og også gik til valg på at man skulle vælge mellem
i skattepolitikken fra sfs side
herre jonas dahl sige at man med aftalen her både laver et løft i velfærden
nogle grupper så dermed har vi nu konstateret at sf faktisk anerkender den præmis som vi andre har talt om hele tiden
fred i danmark men det skal så
at skatteministeren har haft en finger med i spillet ved de tidligere valgoplæg som også sf er gået til valg på nemlig at man skulle vælge imellem
reelle skattelettelser som altså ikke bliver finansieret gennem andre stigninger i skatter og afgifter
sige at han tog fejl
tidligere plæderede for at man skulle vælge mellem på den ene
af aftalen det har vi også fået sfs ordførers ord for
er tale om elementer af
og samtidig et løft til velfærden
af økonomien i danmark
nogle der vil mene at den er svær at få øje på når man kigger på
beskæftigelsen som er faldet med titusind siden sidste år hvor regeringen kom til økonomien var i recession i andet kvartal
erhvervs og vækstministeren om at kommentere
at man skulle forbedre konkurrenceevnen har haltet noget i
med sig lad mig bare citere fra statsministerens
i går hvor statsministeren siger regeringen har ingen planer om nye generelle forhøjelser af afgifter erhvervsskatter eller indkomstskatter det
skatter og afgifter som man har indført med finansloven for to tusind og tolv
man indfører de her nye skatter og afgifter herunder den nævnte i lovkataloget
situation dansk økonomi med rette er i nemlig en positiv
tænke på at stribe efter stribe af anerkendte organisationer som har analyseret dansk økonomi gennem de sidste
længe før ministeren blev minister
hvad angår konkurrenceevne og også i vurderingen af hvordan den danske økonomi generelt set ser ud
års indsats fra den nye regerings side
de lave omkostninger for virksomhederne
godt holde fast i at den
der hæver omkostningsnivauet og skatteniveauet i danmark er det med til at styrke konkurrenceevnen eller er det med til at svække konkurrenceevnen
mener statsministeren at det vil fremme danske interesser hvis det bliver en dansker som overtager posten som formand for europa europa kommissionen i to tusind og fjorten sådan som statsministeren i den internationale presse for nylig er blevet vurderet til at have en mulighed for
jeg vil gå ud fra at det så fortsat vil være en socialdemokrat der vil være statsminister
i øvrigt fuldstændig i tråd med hvad tidligere danske statsministre har svaret på et tilsvarende spørgsmål i en tidligere situation men hånden på hjertet man kan vel ikke blive
end en lille smule smigret over at blive nævnt i en så anerkendende sammenhæng jeg mener at det jo må være bedre at være med på listen end ikke at være med på listen
vurdering at det faktisk kunne fremme det brede eu samarbejde hvis det kunne blive en kandidat fra et ikkeeuroland altså eksempelvis danmark som kunne stå i spidsen for europa kommissionen efter 2014 altså vi
tilhører eu positiv fløjen at eu kan brække over kunne det så ikke være en fordel hvis man kunne samles om en kandidat fra et ikkeeuroland
andre sådan som det var tilfældet da socialdemokraternes ordfører var på talerstolen tidligere på dagen
gerne starte med at kvittere for
vi har en rød regering at det radikale sidder med som det sidste bolværk mod kommunismen i danmark så tak for det bliv endelig ved med det så længe
marianne jelved nævner også i sin ordførertale at der skal en bred vifte af initiativer til for at bringe os videre ud af krisen og det er
på det som parti nu står fru jelved jo som ordfører for de radikale og ikke
en kontanthjælpsreform og herunder også
vi vil virkelig gerne arbejde med det her område og også meget gerne i samarbejde med regeringen
bare være konstruktive ved at række hånden ud også på det her område eventuelt i forbindelse med en finanslovaftale eller en særskilt aftale det skal ikke
men hvordan ser fru marianne jelved som radikal
som sit parlamentariske grundlag eller også kunne
vi fra borgerlig side med os selv i venstre
vil prioritere den passive forsørgelse er
sikres nogle ordentlige rammebetingelser for virksomhederne
sammenligning med udlandet hvis vil virksomhederne typisk flytte til udlandet
derfor er det jo interessant at vide hvor enhedslisten står
til finanslovforhandlingerne når det kommer til ønsket om
noget af det som er gift for den fremtidige konkurrenceevne
uden at der kommer ekstra skatter og
klamphuggere og lusede amatører
af regeringens indsats når man tænker på at statsministeren
lad mig bare tage et område som står i regeringens eget program nemlig kontanthjælpsreformen der har venstre spillet ud med et konkret udspil med seks klare punkter vi har rakt hånden frem og sagt at vi gerne vil hjælpe regeringen med at gennemføre en så vigtig reform
de har sat det på pause det er venstre der handler regeringen tøver derfor er det jo en bedre beskrivelse at kalde socialdemokratiet for elendige socialdemokrater og lusede amatører
venstre i en så vigtig og afgørende situation som den danmark står i nu
en situation hvor økonomien er presset og hvor statsministeren
konstruktivt samarbejde vi har spillet ud med seks konkrete punkter til en kontanthjælpsreform som vi gerne vil diskutere videre med statsministeren fordi statsministeren selv
her ved vi præcis hvad venstre mener men regeringen handler jo ikke
sådan set kæmper om at komme inden for døren i struenseelokalet når vi skal til at forhandle finanslov vi har i hvert fald rakt hånden ud og det kan
også forstå at enhedslisten har for at søge indflydelse på næste års finanslov derfor er det
om ikke ultimativt så i hvert
et ultimativt krav at dagpengereformen skulle rulles tilbage eller i hvert fald
lidt oplysninger om hvilke andre krav man har tænkt sig at stille hvad er det for en pris vi som nation må forvente enhedslisten vil tage sig betalt
forvente at samfundet herunder ikke mindst virksomhederne kommer til at betale i form af
for eksempel kan få lov til at brevstemme i andre dele af landet end i sin egen hjemkommune det er godt nok allerede i dag praksis langt de fleste steder men nu bliver det så lovfæstet
med med forslaget her her så alt i alt synes vi sådan set fra venstre side at det er nogle nogle udmærkede præciseringer der ligger i lovforslaget hvis man skulle komme
vel at mærke kan ske på en forsvarlig og sikker måde det
nye måder at afgive sin stemme på kan blive i hvert fald overvejet og inddraget i det arbejde
er flere og flere måske typisk i den yngre del af
en boks og sætte et kryds på et stykke papir
man både sikrer at det er en personlig personlig stemmeafgivelse og at det
også rent sikkerhedsmæssigt er forsvarligt det skulle bare være
fremtidsarbejde som regeringen i den her sammenhæng måske kunne lægge sig i selen for at få udviklet ellers vil
udfordres sådan som ministeren udtalte under formandsvalgkampen i
indgår vi også en stribe aftaler på forskellige områder
ikke så meget på hvad der står i regeringsprogrammet for det går jeg ligesom ud fra er det man arbejder ud fra men når der nu kommer en en udtalelse om at
ønsker at udfordre regeringsprogrammet
at der er noget i regeringsprogrammet ministeren ønsker at lave om og der er min interesse egentlig
jeg er enig med ministeren i at der er mange ting i regeringsprogrammet der
mit spørgsmål går i retning af hvad det så er for nogle områder ministeren ser skal udfordres
som regering være parat til at håndtere de nye udfordringer man kan jo ikke vide alt heller ikke hvad der måtte ske ude i fremtiden så det har jeg forståelse for men når ministeren så samtidig siger
forandringer og selvstændige tanker og nye ideer er der så nogle ting i regeringsprogrammet
når regeringsprogrammet skal udfordres for det må jo være det bestående regeringsprogram der så skal udfordres som ministeren mener netop er en hindring
hvordan skal det ellers fortolkes når ministeren mener at det bestående regeringsprogram skal udfordres
men jeg må også antage at det regeringsprogram der ligger nu er det svar som regeringen har på de udfordringer som vi kan se og som skal håndteres i den kommende tid så hvor er det præcis
et relativt bredt område kan man sige kan jeg så forstå det som værende et udtryk for at ministeren ikke mener at det nuværende regeringsprogram faktisk giver de løsninger på de udfordringer som vi kender
dejligt at høre lidt om hvad ministeren så mener der skal laves om i regeringsprogrammet
jeg hører ministeren jeg kan næsten ikke tolke det på anden måde end at ministeren siger at regeringsprogrammet skal udfordres skal foldes mere ud men det skal udfordres blandt andet på miljøområdet blandt andet på velfærdsområdet fordi der sker nogle nye ting i vores dagligdag som gør at det regeringsprogram vi har i dag
vel ikke forstå det på ret mange andre måder end på den måde
udfordringer som ministeren ser der er blandt andet på miljøområdet og på velfærdsområdet
forstå at ministeren ønsker at udfordre
bliver indført en konjunkturafhængig dagpengeperiode
lejligheder været ude at ytre ønske om eller i hvert fald
akutpakken kan være en ting man kan så have nogle holdninger til om den virker men men
lave en konjunkturafhængig dagpengeperiode
har fremført og som også ministeren selv i den forbindelse har sagt var interessant hvori er det at det er interessant at lave en konjunkturafhængig dagpengeperiode
udtryk for nemlig at det kunne være interessant at indføre en konjunkturafhængig dagpengeperiode sådan
hvert fald ministerens svar ellers må hun jo korrekse mig
sidste omgang været på banen med de her forslag som så også har været støttet af ministeren
ministeren siger at det kunne være interessant og at der også er nogle ideer omkring det netop at hjælpe når man er i lavkonjunktur og
mindre når man er i højkonjunktur
der lå jo i det at det det var interessant ergo var det noget som ministeren synes kunne være en mulighed på et tidspunkt hun siger så at det ikke nødvendigvis
kvitterer for at hun har stået på mål for det hun tidligere
vigtigt et forslag at det er noget som regeringen vil arbejde for her i den kommende tid
kommunen selv håndterede hvorvidt man ville bruge
hvordan økonomien har udviklet sig men der kan jo ligge politiske valg bag de forskellige prioriteringer
formålet end måtte være og kortslutter den proces der kan jo være kommuner der har sagt at
i de kommende år vil de gerne opprioritere de andre områder
regeringen så har gjort og de skal gå til daginstitutionsområdet
der kan være områder i landet hvor der måske er et større behov hvor der er flere børn der måske er socialt udsatte og har behov for ekstra støtte mens andre kommuner måske har knap så stort
så den fordeling man laver går man også ind og kortslutter og siger at der er
der mener jeg at hvis man virkelig vil det kommunale selvstyre og det tror
burde man ikke gå ind i den grad og sige de her penge skal gå til det område alternativet
at man gik ind og sagde jamen så fordeler vi dem efter nogle kriterier hvor der er behov og ikke bare
sektor og dermed affødte skatter og afgifter som selvfølgelig skal betale for den størrelse som den
derfor er det interessant at vide hvad det så er
husker jeg før folketingsvalget i vk regeringens tid opererede med et niveau på omkring nul
blev det af ledende socialdemokrater og
udtryk for en massakre en udsultning et blodbad
udtryk for at man ville skulle skære ned
blodbad og alle de her ting som vi har hørt
men da vi lancerede en nul
at nu bliver vi nødt til for en stund
sige at nu lægger vi os på et udgiftsstop det var tre år og det var så udtryk for det
største overgreb på den offentlige sektor
man havde set i mands minde nu må jeg forstå vi er dog trods alt kommet to tredjedele af vejen
to år fra statsministerens side
forstå det sådan at forskellen mellem to år og tre år i et udgiftsstop
man har en god aftale eller man har en massakre på den offentlige sektor
politik som statsministeren har stået for og
tal det var sådan set sjovt nok det vi andre havde haft inden valget og som var blevet kaldt
massakre af den offentlige sektor det var det der var niveauet og det tilsluttede man sig så og nu laver man så en finanslovaftale for to tusind og tretten hvor man ikke rammer nul
for det første hvorfor den udvikling for det andet
og tyve med de reformværktøjer som regeringen anviser i sin
tyve plan fra maj måned er de reformværktøjer man vil fastholde for at nå
målsætningen om de sytten milliard
forstår svaret sådan at der ikke kommer nye værktøjer
fald må finansministeren korrekse mig i sin anden omgang men foreløbig har jeg forstået det sådan at der ikke kommer nye værktøjer men at man fastholder
plan fra foråret i år når jeg siger der er løbet meget vand i åen siden vores samråd er det jo netop fordi vi her for nylig i jyllands posten kunne læse at der nu igen er et problem med de finansieringsmekanismer altså de redskaber