syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
støtteparti ja der var det sådan at der blev færre og færre medarbejdere i skat for i to tusind og femten kom planen
tilført flere penge og ansat flere mennesker det blev gjort på nogle prioriterede områder
var det største behov det betød at det var målrettet ejendomsområdet inddrivelsesområdet og toldområdet et toldområde som den tidligere regering vidste der var udfordringer omkring
udskyde til senere valgte at skubbe problemet foran sig sådan at det blev nu her med den finanslov der gælder for i år
blev der med finansloven for i år tilført skat flere ressourcer
ansat tusind mennesker mere til at hjælpe med at rette op på den store opgave der er med at finansiere det velfærdssamfund vi ønsker i
det er rigtig rigtig godt at der bliver ansat flere mennesker jeg synes det er rigtig godt at man får lavet
plan som ikke bare er for indeværende år men som rækker frem over to tusind og atten og to tusind og nitten for at tilføre skat nogle flere ressourcer og for at sikre at vi har muligheden for at rette op på de udfordringer
tusind mand ekstra vi tilførte flere midler til skat
på de områder som var mest nødlidende
i forhold til ejendomsvurderingen vi gjorde det
til inddrivelsen vi gjorde det i forhold til toldområdet det er der vi har set
får man også mulighed for at tilføre midler til den basale drift af skat
overlader det til skats ledelse at træffe beslutning om hvorledes man vælger at prioritere
skatteministeren om hvis man har et spørgsmål om hvilken regering der har tilført flest midler i nyere tid flere nye ekstra midler til skat så
i en årrække hvor skat får tilført ekstra
i stand til at klare de opgaver der skal klares med de ressourcer vi kører med nu det var altså den daværende regerings klare opfattelse
der nu tegnet et billede af at alle problemer der er i øjeblikket i skattevæsenet stammer fra før februar måned to tusind og ti det holder altså ikke helt men lad os nu endelig kigge på
det gør vi i år vi tilfører også skat flere ressourcer næste år de ressourcer skal bruges der hvor skat vurderer
i hvordan skat og skatteministeriet vælger at prioritere ressourcerne hvis man i skat vælger at sige at
mest nødlidende område er kontrol
mest nødlidende område er inddrivelse så synes jeg
lytte til hvad medarbejderne i skat siger det vil jeg gøre det håber jeg også
igennem mange år der er nogle få nye der er kommet til undervejs
og sige det er godt at vi har jer for
et ansvar for hvordan man valgte at prioritere og hvordan man valgte at bruge pengene
stoppede som skatteminister det ansvar vedstår
og jeg vil også sige at der er noget
gjort anderledes i dag hvis jeg kunne
så meget på et fælles inddrivelsessystem som viste sig at være meget besværligt men jeg valgte trods alt da jeg fik beskeden om at det ikke fungerede at udsætte det og til gengæld tilføre inddrivelsen nogle flere ressourcer i dag har jeg
med at skat får tilført flere ressourcer at der bliver flere medarbejdere
ansat i skat i to tusind og sytten to tusind og atten og to tusind og nitten således at vi kan få hjulpet
vi kan sikre den finansiering af velfærdssamfundet som jeg mener er rimelig
fra to tusind og atten og fremefter bliver der faktisk
gør i indeværende finansår
kan vælge hvor de ønsker at bruge henne for jeg tror på at
er det jo ikke jeg kan ikke sidde og sige til skatteministeren
ikke sidde og sige til ældreministeren hvordan hun skal prioritere sine ressourcer vi sætter en ramme
bare sige det helt klart jeg mener at
det være en hæmsko for medarbejderne så det er sådan at antallet af medarbejdere jo skal afhænge af
styrke om det er inddrivelse om det er told
behov for at få de ekstra ressourcer tilført det er sådan at vi fra regeringens side har brudt en meget lang tendens til at skat blev mindre og mindre og fik færre og færre ressourcer tilført vi har for første gang i årevis tilført
to tusind og sytten hvorledes den ramme så udvikles og bruges benyttes overlader jeg trygt til skatteministeren jeg skal ikke sige hvordan finansministre har opført sig i
min indstilling at det skal være sådan at en ressortminister
er at der er en ansvarlig politik der gør at vi
altså vi har en ramme for hvor meget der er
og den ramme skal overholdes medmindre man vil føre en uansvarlig økonomisk politik så er der i spørgsmålet refereret til
jeg har så været inde at læse den bagvedliggende artikel på
jeg er ikke bekendt med at der i de støttemuligheder fra eu skulle være mulighed for at lave en national
en strækning som jeg forstår reglerne
er det således at det er kun hvis vejstrækninger er grænseoverskridende at der kan være en støttemulighed
såkaldte eu kattelem der i givet fald ville kunne hjælpe os til at
og dermed have mulighed for at finansiere noget mere set fra min stol
offentlig finansiering af vores
sidder i kø ikke bare på den vestfynske motorvej men også på e45
prioritere jernbanenettet højere med
er der en grænse for hvor meget der er finansieret af anlægskroner og dermed også en grænse for hvor meget vi kan prioritere
sådan forbindelse mellem to lande den vestfynske motorvej er ikke grænseoverskridende medmindre
skal have frit fyn eller frit jylland det er jo lidt svært at se den som
derfor er der ikke støttemuligheder i forhold til anlægslofter
er der som sagt ikke noget anlægsloft men der er en grænse for hvor meget vi kan finansiere hvis vores økonomi skal være holdbar
vi investere mere i vejnettet hvis ikke vi finder yderligere finansiering
jeg er meget interesseret i at udvide den vestfynske motorvej jeg kører strækningen ofte jeg synes den er problematisk og
meget gerne være med til at gøre noget for at forbedre fremkommeligheden og nedbringe skadesstatistikken men det kræver at der er en finansiering det kræver at
råderum et eller andet sted ved at
statens indtægter udvide arbejdsudbuddet eller prioritere
at lave en udvidelse af vejstrækningen
kan prioritere vores midler regeringen kommer med sit oplæg til næste års finanslov inden udgangen af august måned der er et intensivt arbejde i øjeblikket
med at gennemgå en lang række områder jeg kan hverken give nogen løfter eller afvise nogen ting i forbindelse med
den langsigtede planlægning på den anden side af to tusind og tyve som spørgeren selv nævnte mener jeg det er afgørende at vi får prioriteret en større del af vores opgraderinger på vejnettet fordi vi kan se
ministre har fremadrettet nu bliver ligestillet
det er lige præcis en ligestilling med det almindelige arbejdsmarked der også gælder
for en førtidspensionering det er nemlig sådan at både på det ordinære overenskomstmæssige
mulighed for mod et fradrag i sin pension at gå tidligere på pension end ved den
da ministres pensionsvilkår på alderstidspunktet ikke på optjeningstidspunktet men på alderstidspunktet søges ligestillet
tjenestemandspensionen kommer der også her ifølge det aftalte en mulighed få en førtidspensionsordning ind
slå fast at det ikke er noget ekstraordinært det er ikke noget ukendt det er ikke sådan at det er helt
mulighed for det her tidligere det er sådan at en lang række tjenestemænd allerede har mulighed for det det er sådan at folketingsmedlemmer har mulighed for det og det er også sådan at en lang række af de personer der er på overenskomstmæssige
tidligere mod et fradrag i det beløb man får udbetalt så det er
for at stoppe en lille smule tidligere mod at gå ned
fastsættes ved aftale for almindelige arbejdsmarkedspensioner er det sådan at fradragets størrelse aktuarmæssigt fastsættes på baggrund af
pensionsdepot renteforudsætningerne og den forventede levealder
så mange andre forhold om folketingsmedlemmers og ministres vilkår bliver vilkårene for ministerpension her ligestillet
arbejdsmarkedspension men når jeg nævnte arbejdsmarkedspensioner var
herre pelle dragsted nu ad flere omgange også ved den her tredje behandling forsøger at tegne
har mulighed for at stoppe før tid og få udbetalt sin pension med et lavere beløb og det er ikke rigtigt det er nemlig
trække sig tilbage tidligere mod et fradrag i den pension man får
forsøgt at tegne et billede af at optjeningsrettighederne skulle ligestilles med tjenestemænds der er en særlig regel for ministre ja og det har været aftalt blandt partierne hele vejen igennem
tegnes af at den her mulighed for
der hedder at tjenestemænd i dag har mulighed for at
og når nogle så har sagt jamen det er jo kun tjenestemænd og
ja det er der den ene er en decideret aftale der er lavet på tjenestemands og
det andet er en aktuarmæssig beregning der ligger det er de forskellige tilgange til det men det er nu engang den tilgang der ligger på tjenestemandsområdet og som vi fører ind
det synes jeg vigtigt lige at lægge mærke til
endelige der blev vurderet til over fem hundrede og tyve milliard kroner der kan altså ske udsving endnu og derfor er det for tidligt at sige præcis hvor vi lander
væksten fra to tusind og femten til to tusind og seksten
vi vil lægge ind og vurdere efter når vi laver vores vurdering af
skal gå fra det ene finansår til det næste finansår det laver vi jo en politisk aftale om det laver vi en vedtagelse i folketinget om
i to tusind og
i forhold til bnp for vi kender ikke bnp det kan også
så præcist som man kunne ønske at gøre
sin opgørelse men jeg er ret sikker på at med de udsving der kan være fra år til år
dertil kommer en sikkerhedspulje sikkerhedspulje som
og dertil kommer de midler der kan blive frigjort ved at gennemføre reformer eller andet
er dagplejere de oplever om der er folkeskolelærere de oplever om der er sygeplejersker på vores
hospitaler til at tage sig af dem når de har brug for det og det er jo det vi
der vil være mulighed for når vi lægger de her skøn ind aftaler vi præcis hvad
skal bruges og det er der mulighed for at bruge når der i to tusind og seksten har været et mindre forbrug end forventet
ude i den enkelte kommune forklare hvorfor man har valgt
anlægsudgifter det er den enkelte kommunes valg og
det er jeg ked af vi har sådan set lavet nogle aftaler med kommunerne for at både anlæg og service skal passe til den økonomi der er i samfundet generelt
investeret på en række områder vi har investeret syv milliard
investeret i folkeskolen og vi investerer mere i folkeskolen med en pulje til de skoler der har de største udfordringer så vi ønsker sådan set
investere i at løfte servicen rundtomkring der forventer jeg så også
begge to afvente de endelige regnskabstal
vi får en indikator så behandler vi det også som foreløbige tal og respekterer at der kommer justeringer og tilpasninger der gør at vi så får et endeligt og
jyske dollars var og en overgang var jeg bange for at det måske havde noget at gøre med om det var opgivet til skattevæsenet eller
alternativets forslag her om at lave lokale valutaer og mente at der
skulle holdes i et særligt lukket kredsløb lidt ligesom det alternativet her
betalte med og måske i virkeligheden
nogle lokale valutaer man mener at
fremme lokale valutaer fremmer man en måde hvorpå pengene bliver i lokalsamfundet spørgsmålet er om det er i vores interesse at
vil det betyde at den mægtig store eksport danmark har
den internationale frihandel vi har haft igennem de sidste halvfjerds år har jo gjort at landene har handlet integreret med hinanden
kommet i forbindelse med hinanden på en anden måde og at man har skabt en stadig mere velstående verden hvor stadig færre mennesker lever i fattigdom hvor stadig flere børn vokser op og kan gå i skole hvor stadig flere mennesker har adgang til rent drikkevand
det er blandt andet på baggrund af
blevet bedre til at handle med hinanden og skabe arbejdsdeling på tværs af landene derfor er frihandel en stor gevinst for samfundet og derfor skal vi ikke stille handelsbarrierer
af beslutningsforslaget fremgår
omskiftelige ombyttelige valutaer for
være at sige nej til frihandel
var lokalt produceret jeg er helt bevidst om
har nogle negative påvirkninger for vores klima og
vores miljø det mener jeg skal håndteres i prisen for transporten
forslaget her
der ske det modsatte forbrugerne forbrugerne ville få varer som enten var dyrere eller dårligere
vil være sådan at det her vil gå ud over de enkelte forbrugere
de områder hvor en sådan lokal valuta ville blive indført jeg har set i
sonantes og de andre sagen er jo at de ikke er særlig udbredt det er en meget meget lille omsættelighed der er
fordyres transaktionerne
jo man kan finde konkrete eksempler på at nogle har taget det her til sig men det er ikke særlig udbredt det er ikke særlig
være negativ
idé jeg synes faktisk forfriskende at alternativet tager ideer op som måske ikke er fuldstændig grydeklare og lader os få en
ja så vil det her forslag trække i den modsatte retning og derfor kan regeringen ikke
gavn af øget frihandel så hvis man får en situation
på grund af lokale valutaer der
være til skade for danmark vi har igennem mange år nu haft overskud på vores betalingsbalance
dermed blevet rigere af handelen med omverdenen og verden omkring os har fået bedre varer og billigere varer ved at kunne handle med danmark det vil vil
med pund sterling i stedet for brixton pounds der er intet til hinder
fremme noget som helst men tværtimod gøre det dyrere
gøre det med de valutaer vi har
otte og halvfjerds det gøres bla ved at
udviklingsbistand i de enkelte år
vi så ligget blandt de få der er med i klubben af lande der har leveret mere end nul
vil vi også fra og med i år introducere en ny mekanisme det er en fast reguleringsmekanisme der vil sikre at vi altid vil nå målet om nul procent
om danmark leverer den udviklingsbistand som folketinget har lovet på de årlige finanslove og derfor kan man også undre sig over at
ikke selv fandt det nødvendigt at foretage de her efterreguleringer dengang sf selv sad i regering
jeg mig til at få et godt svar på
skyldes fejlskøn på blandt andet antallet af asylansøgere som ifølge
det er ganske enkelt ikke rigtigt det er tværtimod helt normalt at aktivitetsstyrede bevillinger
på regnskabet afviger fra budgetteringen på finansloven
ikke komme som en overraskelse for de fleste af os
det ville i så fald kræve at nogen eksempelvis
den krystalkugle så ikke fandt anvendelse tilbage i to tusind og tolv eller to tusind og tretten hvor sf sad i regering
blev der på regnskabet brugt flere hundrede millioner kroner mindre i udviklingsbistand end budgetteret blandt andet
jeg tager faktisk spørgsmålet om udvikling og regulering af udviklingsbistand ganske alvorligt vi har i regeringen
besluttet at indføre en reguleringsmekanisme som sikrer at den del af udviklingsbistanden som udenrigsministeriet administrerer i tilfælde af mindreudgifter på flygtningeområdet i finansåret vil blive kompenseret i finansåret
vil udviklingsbistanden først skulle betale pengene tilbage
der på baggrund af endelige regnskabstal for den samlede udviklingsbistand ske en efterregulering på finanslovsforslaget for det kommende år det mener jeg er en model som giver en sikkerhed for at de midler der bliver afsat
så det man havde givet tilsagn om også var det der blev
man først kan afklare efter nytår
så når man endeligt skal gøre op hvad man kommer til at afsætte så er man et stykke henne i den næste finanslov
model jeg har præsenteret i dag regeringens vegne sikrer at vi over et tre årig
den ramme er sådan set fyldt op for indeværende år det betyder at jeg
i en bestemt retning det vi laver med modellen
at der bliver afsat midler til at vi lever op til nul
system som vi lægger fra nu sikrer at vi får det justeret ind
jeg også at når man løbende i løbet af året kan se at det udgiftsskøn der
et lavere niveau så skal man justere i løbet af året det betyder at når vores udgiftsskøn for asylmodtagere her i to tusind og sytten bliver justeret ned bliver midlerne til udviklingsbistand justeret
udenrigsministeriet jeg overlader det trygt til udviklingsministeren at præsentere den nærmere gennemgang af hvorledes de midler så skal bruges men der vil være en overflytning i indeværende år
er sådan set til stede i det vi har og jeg er ret sikker på
meget meget hurtigt også er klar med en model til at fordele
der vurderes at skulle flyttes retur fra reservationen til flygtningemodtagelse til udviklingshjælp
det vi laver her er et nybrud også i forhold til den tidligere regering der
end der reelt blev brugt på området fordi man ikke fik justeret ned og fordi man ikke havde en mekanisme der trak
over årene sådan at man fordelte de forskelle der måtte være og sikrede at man over et tre årig t løbende gennemsnit
det aftalte og afsatte beløb som i regeringens øjne skal være nul
vi vurderede sidste efterår
opdaterede skøn var og brugte de kilder der var for hvad udgiftsniveauet
det betyder at uanset om vi brugte flere penge eller færre penge på udviklingsbistand end forventet
kan de ikke medgå til at finansiere øgede udgifter eller lavere skatter i to tusind og sytten og fremefter den mistanke om at man skulle have et
politisk motiv for at lave noget bestemt kan jeg på det kraftigste
der være nogle udgiftsopfølgninger
det gør man ad tre omgange hvor der er udgiftsopfølgning selv den seneste udgiftsopfølgning kan ikke ramme præcist hvad niveauet vil være
årets afslutning derfor vil den sidste justering der bliver foretaget efter at året er afsluttet blive afspejlet i det kommende års finanslov altså hvis man har brugt færre penge end forventet
det blive justeret sådan at man over et tre årig
til sin tid måtte vælge at afsætte i procent af
så det er en model der både løbende i løbet af året laver justeringer og endegyldigt sikrer at vi ikke kommer i en situation hvor faldende flygtningeudgifter
bliver udviklingsbistanden lavere sådan at balancen er der det kan gå begge veje i forhold til bni er
der var i økonomisk redegørelse i december måned to tusind og seksten
bare konstatere at økonomi især nationaløkonomi
interesse og også nogen overraskelse
beroliget så i hvert fald mindre bekymret da jeg
deres underleverandørers ansatte er på overenskomst og dermed ikke på det udgangspunkt som var i starten af artiklen
resultatet af den overenskomstforhandling som jeg går ud fra
arbejdsmarkedets parter inklusive de dele
så umiddelbart vil jeg sige at vi som ejer er interesseret i at sas har konkurrencedygtige vilkår
artiklen jeg går ud fra at de
en kombination af et højt omkostningsniveau en stor gæld
set tre rigtig dårlige ting at have i kombination
komfort undervejs derfor tror jeg vi skal se sas arbejde videre på
at få sas til at mene at deres underleverandører skal arbejde efter overenskomsten
direkte i den selv samme artikel som der blev spurgt til at de forventer at der kommer overenskomster på området også med det her selskab og dermed at de lønvilkår som er beskrevet i artiklen ikke vil være gældende når sas begynder at bruge de
både er repræsentant som ejer af sas men også
ikke som politiker blande mig i hvordan man fører overenskomstforhandlinger det overlader jeg til arbejdsmarkedets parter
bakker jeg fuldt ud op om at sas gør men jeg forventer så til gengæld at sas gør det på rimelige vilkår og at de fortsætter med at tilstræbe at deres underleverandører selvfølgelig skal have en overenskomst det forventer
tretusind flere private arbejdspladser der er nu fjortentusind færre på kontanthjælp i
var for et år siden og andelen af flygtninge der er i job er steget fra under
prioriterer vi både investeringer i bedre velfærd og investeringer i fortsat vækst
af en ansvarlig finanspolitik vi vidste allerede inden præsentationen af skattereformen at
opposition så starter den samme slidte plade med den samme falske melodi
er råd til både skattelettelser og velfærd
egentlig indeholder
især til velfærd i kommuner og regioner
lempe skatter og afgifter i to tusind og atten for cirka fem milliard netto altså cirka fem hundrede milliard
og cirka fem milliard kroner til lavere skatter næste år
som vi lægger op til i to tusind og atten er der desuden finansiering fra reserverne fra jobreformens første fase og fra aftalen om flere år på arbejdsmarkedet samt justeringer på overførselsindkomsterne
via finansloven alligevel hører man fra oppositionen og
vi kan godt begge dele og det har vi vist med tidligere års finanslove i finansloven for to tusind og sytten afsatte vi penge til kræftplan
milliard mere til værdighed for de ældre og vi sænkede registreringsafgiften fra
og halvtreds procent der er
regeringen fremlagde tirsdag i sidste uge et
sikrer vi grundlaget for at det opsving der er startet kan forlænges at det får flyvehøjde og flyvelængde
til sig selv det gør
vi grundlæggende mener at almindelige hårdtarbejdende danskere skal have mere økonomisk luft
det hører jeg heldigvis også hos dansk folkeparti mens andre partier i folketinget grundlæggende nægter at anerkende
muligt at investere i vores velfærd samtidig med at danskerne får lov til
lidt mere til sig selv regeringen vil også med udspillet sammen om fremtidens virksomheder investere i danske virksomheder og arbejdspladser så vi sikrer at de er klar til at tage del
energi tekstil beklædning osv og det skal vi have meget mere af og så skal danmark have en stærkere iværksætter og aktiekultur endelig vil regeringen med
to tusind og atten fortsat arbejde med at styrke velfærden trygheden og sikkerheden samt at binde danmark bedre sammen det har regeringen prioriteret højt på de forrige års finanslove
tyve og balance i to tusind og fem og tyve vi har valgt at give vores
overskriften et trygt og sammenhængende danmark og det har vi fordi
det danmark vi gerne ønsker at skabe
hvor man som borger kan færdes trygt og sikkert hvor der er tryghed om ens arbejdssituation
i de kommende år derfor er det
er grundlaget for at vi kan skabe et godt velfærdssamfund og velfærdsområdet har faktisk høj prioritet
uanset de mange kommentarer i løbet af dagen det er vigtigt
har brug for fællesskabets hjælp regeringen har afsat en reserve på en halv milliard årligt
konkret fokus på det nære og sammenhængende sundhedsvæsen herunder bedre behandling og pleje af ældre medicinske patienter velfærdsreserven kommer ud over det løft af borgernær velfærd
med kommunernes landsforening og danske regioner før sommerferien
regeringen en række konkrete indsatser for i alt cirka otte hundrede million
blandt andet det sociale frikort som herre joachim b olsen nævnte tidligere
af hjemløshed de indsatser vil vi drøfte sammen med partierne bag satspuljen
også for at danskerne skal kunne bevæge sig frit mange danskere oplever desværre i øjeblikket at trygheden er under pres fra bander fra terrorsympatisører og fra andre kriminelle også danmarks sikkerhed i verden
af forsvaret regeringen ønsker at sikre et danmark i balance landet skal hænge bedre sammen og alle dele af landet skal have gavn af opsvinget derfor har vi allerede taget en række initiativer der vil gøre det mere attraktivt at leve
med finanslovsforslaget for to tusind og atten fremlægger regeringen en række yderligere tiltag
bedre sammen og bidrage til at den økonomiske fremgang kommer alle dele af landet til gode en velfungerende infrastruktur er vigtig for mobiliteten og et sammenhængende danmark regeringen vil styrke infrastrukturen til gavn for
vil også fortsætte med at placere statslige arbejdspladser ud i hele landet
runde af statslige arbejdspladser kommer oven i den runde af udflyttede arbejdspladser på fire tusind statslige arbejdspladser som regeringen allerede har udflyttet
oven i planen for det nye skattevæsen der placerer yderligere en tusind fem hundrede arbejdspladser uden for hovedstadsområdet derfor er der afsat en teknisk ramme
og halvtreds million kroner til næste runde af udflytninger ud over regeringens fem store prioriteter på finansloven indeholder
en række andre initiativer vi investerer i uddannelse og forskning og med finanslovsforslaget afsættes knap
mere til forskning i to tusind og atten en kvart milliard over de næste fire år til ny forberedende forberedende grunduddannelse og halvfjerds million kroner årligt til de frie skoler særlig
investerer i et mere bæredygtigt og grønt danmark
også en sædvanlig samling af store og små konkrete forbedringer for danskere og de mange dygtige danske ansatte der leverer god velfærdsservice til danskerne jeg synes faktisk at debatten i dag har været ganske
op i ud over den rituelle udveksling af skræmmebilleder fra oppositionens side
ikke fremlægge et finanslovsforslag overhovedet
tværtimod må man nærmest sige at besvarelsen tyder på
for to tusind og atten der indeholder flere billeder af partiformanden
for to tusind og atten er ikke bestået
med besparelserne ved omlægningen af den almennyttige sektor
til at graduere børne og ungeydelsen intet svar
i forhold til kontanthjælpsloftet intet svar
loeren eller pædagogmedhjælperen tilbage der er ingen svar
står tydeligt for mig i dag nemlig dagens mest omtalte person kassemedarbejderen annette hansen fra køge
snakke med hende så jeg har ringet til hende
at få en skattelettelse på fem tusind kroner hun spørger os selvfølgelig
hvad det egentlig er men efter en samtale hvor jeg tydeliggjorde for hende
fem tusind kroner om året eller godt fire kroner om måneden siger hun
bruge flere penge hvert eneste år frem mod to tusind og fem og tyve jeg synes nemlig at annette hansen
som er hårdtarbejdende danskere i danmark fortjener at få mere luft i hverdagens økonomi og det vil annette hansen få
få gavn af det vi finansierer med finansloven
få gavn af det nye supersygehus der er
hun vil få gavn af at vi lægger op til at styrke naturindsatsen politiet folkeskolen
høre enhedslistens tale det er et særkende ved et stærkt folkestyre som det danske at vi kan være gode kollegaer
vi er så uenige som herre pelle dragsted og jeg
og jeg citerer at det er at rage til sig hvis skatten bliver sat ned at rage til sig det er jo en tilståelsessag om at enhedslisten mener
og indkomst i princippet er statens ejendom
borgerne skal være glade for at få lov til at få noget af det tilbage de skal så at sige rage til sig
at beholde noget af deres egen løn
som vi skal løse i fællesskab
således at de bredeste skuldre bærer de tungeste byrder og det var ikke en kommentar til herre joachim b olsen
vil der fortsat være med regeringens skatteudspil
ligesom vi ikke vil skære det smukke østjylland igennem med en ny bane alene for at spare nogle få minutter
københavn for et stort milliardbeløb derfor
engelbrecht har ret i at regeringer normalt tiltræder forlig
og jeg går ud fra med den ordveksling der var mellem herre
vil blive accepteret ind i det forlig på de vilkår der gælder for de andre forligspartier
men jeg ved at i arbejder på at præsentere et nyt oplæg det glæder jeg mig til
for det danske samfund jeg er så ikke enig i de dramatisk øgede beskatninger som alternativet lægger op til
at se et konkret finanslovsudspil fra folketingets yngste parti det kunne folketingets næstældste parti godt lære noget af
gøre det kort da ordføreren ikke er her jeg er normalt
lisbeth bech poulsen egentlig ville snakke om
det er egentlig glimrende han er altid
at citere og nu er den radikale ordfører til stede
sige til sf at jeg
ikke forstå om i er tilfredse med at der for nærværende i talende stund
gevinst ved at komme i arbejde derfor ønsker vi
bliver større og mere markant derfor
der lægger op til at en hk medarbejder på mindsteløn vil få fem tusind kroner mere til rådighed så vil jeg gerne sige tak til både
ia og til fru aleqa hammond for de pæne ord der var om den hjælp som vi har givet til de katastroferamte i grønland det er klart at vi skal hjælpe hinanden og når en sådan begivenhed
hjælper hinanden i et rigsfællesskab vi håber også at kunne arbejde sammen om den
få til at passe sammen så finansloven for to tusind og atten
de ønsker der må være fra grønland og færøerne
ordførertaler fra venstre liberal alliance og det konservative folkeparti
sige tak for opbakningen fra de tre partier og en særlig tak for et godt og et tæt samarbejde
alle tre ordførere det er nok ikke nogen overraskelse at der næppe var meget her jeg var uenig i eller overrasket
her til at takke herre rené christensen og dansk folkeparti for en konstruktiv tale vi er ikke enige
mindre i skat og beholde mere af det de tjener til sig selv jeg glæder mig også over at
prioriterer sikkerhed og tryghed som en del af det at have et godt velfærdssamfund og jeg noterer mig at
for en holdbar dansk økonomi gennem aftalerne om jobreformens fase i fra to tusind og femten og flere år på arbejdsmarkedet fra juni måned i år de to reformer har nemlig været
at sikre en finansiering på tre
at styrke sundheds og ældreområdet vi skal styrke det nære og det sammenhængende sundhedsvæsen med fokus på ældre medicinske patienter
sagt noget der kommer oven i de midler
afsat til kommunerne og danske regioner oven i de otte hundrede million kr
satspuljen til at støtte socialt udsatte jeg hører naturligvis også
er klar til at tilføre områderne yderligere midler
to tusind og atten viser regeringens udspil sådan forlænger vi opsvinget og sammen om fremtidens
at skabe rum for både velfærd og skattelettelser at vi både kan investere i vores sunde økonomi med gode vilkår samtidig
at vi investerer i at få skabt en højere beskæftigelse derfor håber jeg naturligvis også at vi i løbet af de kommende forhandlinger
vi er allerede godt i gang med drøftelserne om bilbeskatningen og senere på efteråret tager
på forhandlinger om næste års finanslov
partier vil trække i arbejdstøjet
i to tusind og ni det er skabt af efterlønsreformen i to tusind og elleve det er skabt af genopretningspakken og dagpengereformen i to tusind og ti
annette hansen spurgte om var om
ville blive brugt flere penge i de kommende år på velfærd og ja det vil der vi har
otte milliard kroner til at dække lavere skat
til velfærdsløft i form af vækst i det offentlige forbrug og investeringer
baner it infrastruktur og så videre så der vil være markant flere penge til velfærd og investeringer
en daværende socialdemokratisk formand
man har påstået jeg gennemfører de opringninger jeg siger
skal hilse fra annette hansen og sige at hun ser frem til at få en skattelettelse hun vil gerne have fire hundrede kroner mere om måneden til sig
det er væsentligt og det kan mærkes i hendes økonomi
at vi sikrer at der bliver investeret i velfærd
godt uddannelsessystem og derfor er det også vigtigt både for hende og for mig og for regeringen at vi næste år kommer til at bruge flere penge på velfærdsområdet
aftale aftalen er at vi skal være i gang nu og vi har allerede nedsat udvalget omkring det jeg forventer at arbejdet er
ingen tvivl om at det har været godt til at skabe højere produktivitet og dermed sørge for at flere patienter kunne blive behandlet der er selvfølgelig også nogle ting
tage højde for nemlig betyder det så at man laver flere konsultationer for at
regime indarbejdet at
ansøgninger inde om at tage højde for at de
trækker negativt ned for deres
efterlevelse af to procentskravet
hvad der er udfordrende ved det nuværende to procentskrav
blandt andet for at være sikre på at det
kan ligge klar til vurdering i forbindelse med økonomiaftalerne for to tusind og nitten det var et klart ønske fra danske regioner det ønske har vi leveret på det ønske
dansk økonomi i øjeblikket er at opsvinget er ved at være så stærkt
der bliver skabt er svære at
det kan resultere i to ting
enten resultere i at vi får lønstigninger og flaskehalse og en begyndelse
at gøre det præsenterer vi en skattelettelse
det er blandt andet spørgsmålet om at indføre flere optjeningsprincipper det er spørgsmålet om
en række områder hvor vi har foreslået mere brug af optjeningsprincipper der er vi slet ikke i mål endnu
er selvfølgelig hvor meget
sige at nu har man bidraget nok til også at være i den situation at man
naturligvis forhandle om og vi har aftalt i aftalen flere år på arbejdsmarkedet fra juni måned i år at vi skulle sætte os ned sammen med dansk folkeparti og drøfte det her i efteråret det er det
også mit bord klima er mit bord som finansminister som menneske som far ikke som farfar gud ske tak og lov for
ville være for tidligt men det er mit ansvar det er alles ansvar
er også regeringens ansvar det er blandt andet derfor at vi gerne vil understøtte en omstilling til et elsamfund altså en omstilling til at vi bruger mere el på forskellige leder fordi el er en fantastisk energikilde i modsætning til
kan el transporteres meget langt det kan bruges i mange
sammenhænge hvis vi kan omstille danmark til et mere elbaseret samfund
viden om hvordan man samtænker
beskatter el ret højt
situation hvor man kan understøtte et elsamfund
af grundene til at vi til efteråret kommer med et udspil om en klima
arbejde på at gøre mere
med til at investere i aktiviteter der understøtter verdensmålene
til at indføre igennem eu nemlig at alle eu lande skal have en opgørelse over hvad deres nationalregnskab er
grøn eller energi natur og klimamæssig sammenhæng
også tilkendegivet at vi skal drøfte det her videre i forbindelse med udmøntningen af
række anbefalinger vi fik fra
at den særbevilling der har været ikke længere er men at vi stadig væk arbejder videre med at lave et slanket
i to tusind og tyve balance i to tusind og en og tyve så har vi nogle ganske få år med et beskedent plus strukturelt inden vi forventer at der fra to tusind og seks og tyve og desværre en årrække frem vil være et beskedent minus
netop fordi de initiativer regeringen har gennemført har strammet hængekøjen op og det at underskuddene bliver mindre end man
et år siden gør at vi har råd til at
nu og her altså at vi kan udskyde årstallet
nu fordi vi har strammet op ude i fremtiden så i forhold til sr regeringens
ordning var fuldt indfaset ville få cirka tolvtusind mindre til sig selv
uden den finansieringsform der lå
del af udspillet er der en pris for at være med og den pris
at sikre at de ydelser fortsætter som vi kender dem
sig til hvis jeg skal finde et enkelt område hvor vi er enige så er det faktisk at løfte efter og videreuddannelsesområdet det er derfor min kollega beskæftigelsesministeren
målrette og løfte vores indsats
faglært arbejdskraft at vi også benytter lejligheden til gradvis
tættere mod en faglært uddannelse i forhold til
her og med aftalen med kommunernes landsforening fra i sommer
sådan at vi løfter det råderum kommunerne har til sig selv blandt andet
effektiviserer vi fjerner administration og bureaukrati
har generet kommunerne for samlet set en milliard kroner
sige at det kommer vi ikke nærmere end det jeg allerede har sagt vi vil have undersøgt mulighederne for bedre brug af optjeningsprincipper
vi vil kigge på hvad deltagerbetalingen skal være
for vi mener at det er rimeligt at dem der kommer til danmark og vil lære dansk også selv er med til at betale for de kurser der kommer og så er det i vores øjne rimeligt at lægge en gradueret
række af de ydelser vi har i dag vi er slet ikke i mål med hvad der kan gøres i
godt være vi er uenige men jeg mener at det er et rimeligt og godt princip at man yder før man nyder
samfund at man er i stand til
bevise at man er en aktiv del af det danske samfund
til at bygge danmark op fra starten
sprog er at det er mere end sandheden er at det er mindre end otte milliard af det fælles opsparede råderum
har været med til at bidrage til det råderum vi har i dag
det som er med til at give råderummet i dag
af råderummet end mange små aftaler
og hvis man lægger de tre aftaler sammen overstiger
i dag jeg synes ikke folkepensionister har grund til at føle sig snydt
jeg godt love for snydt er man hvis
jeg bliver ikke snydt hvis fru astrid krag får en større julegave end jeg får
jeg bare glæde mig på fru astrid krags vegne jeg bliver ikke snydt hvis fru astrid krag får en større skattelettelse end jeg måtte få
glæde mig på fru astrid krags vegne jeg synes sådan set man skal glæde sig over at
ikke snydt ved at nogle andre får en skattelettelse
ser at noget man har bliver taget fra en og jeg er ret sikker på at de ældre ikke vil føle sig snydt
færdige med at forhandle jeg tror tværtimod de vil se at vi har prioriteret
særlig til det nære sundhedsvæsen
de vil få en bedre tilværelse når finansloven
herre dan jørgensen at han ønskede at genindføre det loft der havde været under vk regeringen men som var blevet fjernet under mette frederiksen og fru helle thorning schmidt
være med til at genindføre det loft som lovet af herre dan jørgensen
få en afklaring af hvor meget der skal findes
være med som herre dan jørgensen lovede det
herre dan jørgensen var så klar i mælet
morten bødskov eller en anden socialdemokrat at svare på hvad man egentlig om børnefamilieydelsen vi kan ikke få svar på
at mange har ideer til hvordan man skal investere og bruge penge
få der har nøglen til hvordan det
hele den offentlige sektor skal bidrage med et omprioriteringsbidrag på to procent til at kunne investere målrettet på de områder hvor vi ønsker at gøre en særlig indsats det betyder at man vil kunne se at der er nogle områder
leverer ind til omprioriteringsbidraget men det er et omprioriteringsbidrag der gør at vi investerer nogle andre steder i den offentlige sektor jeg er ikke ekspert i
fungerer i dag
jeg har altid kaffe på kanden også til herre christian juhl til en snak om hvordan
sammen kan sikre dansk økonomi en stærkere position
efter samme metoder som man har gjort tidligere og det har så vist at
på mindsteløn vil få fem tusind kroner mere til sig selv det er et faktum som ingen har
betvivlet og det vil være et markant løft også for annette hansen
det vi gør fremadrettet er at vi giver flere penge til velfærden at vi bruger flere penge
i kommunerne med otte hundrede million kroner mere end
til kunne give en god ældrepleje en god folkeskole
i den daværende regeringskonstellation
selv om det demografiske træk var
der sidder i regering når
hvad man sagde i opposition ligesom da man i to tusind og elleve glemte alle de
optjeningsprincipper jeg synes der er rigtig mange områder hvor vi trænger til at få optjeningsprincipper i danmark også store områder der kan give betragtelige beløb
så der er mulighed for ved optjeningsprincipper at sørge for at vi får en mere synes jeg rimelig finansiering af de velfærdsgoder der er i danmark hvor man yder før man nyder og hvor man er med til at bidrage til samfundet inden man er med til at modtage fra det
vi vil forhandle som vi har lovet med dansk folkeparti
det kom der ikke ret meget ud af jeg har det klare hensyn at jeg skal få en økonomi til at
og det er ikke en økonomi der indebærer topskattelettelser ud over det
aftalt med fru mette frederiksen der dengang var beskæftigelsesminister og herre bjarne corydon der dengang var finansminister nemlig topskattelettelser der
vi gerne ser træde i kraft allerede i to tusind og atten derudover er der ikke topskattelettelser i den
må jo være lidt op til partierne der er med i su aftalen om de vil ændre den
jeg spurgte tidligere herre thomas jensens partikollega
genindføre gradueringen af børne og
ungeydelsen sådan som herre dan jørgensen havde lovet
i ekstra bladet den femogtyvende maj to tusind og seksten
vil være indstillet på at indføre en gradueret børne og familieydelse altså om han
ikke at have gjort det allerede jeg synes egentlig det er lidt pudsigt at
regering havde afskaffet en ydelse
så beder os om at få den tilbage igen
så præcist som muligt i forhold til at sikre
gavner og understøtter beskæftigelsen og beskæftigelsen i danmark har brug for at vi tilfører den mere arbejdskraft det er derfor at vi kigger på
genoptjeningsretten hvor vi bruger pengene til at
regering det er at kigge på deltagerbetaling på vores danskkurser for
vi mener at personer der kommer til danmark for at arbejde og studere her
det ikke er noget som danske skatteydere skal betale hundrede procent
at ja vi tror på at der kan være flere områder hvor vi indfører genoptjeningsprincipper altså princippet om at man skal yde før man kan nyde det undrer mig faktisk meget at der er så stor modstand
god dansk værdi at man skal yde før man kan nyde
derfor synes vi det er rimeligt at flere bidrager før de modtager at flere yder før de nyder
til det velfærdssamfund vi har i dag
derfor er spørgsmålet om man skal have fulde rettigheder til overførselsindkomster inden man har været med til at
mener jeg bare ikke man skal det mener regeringen ikke og derfor er det vi ønsker at udbrede
optjeningsprincipper til flere områder det arbejdede
tilbage i den daværende vk regering i to tusind og elleve
kortlægge nogle af mulighederne der har efterfølgende på enkeltområder været tiltag i den retning men der er stadig væk rigtig meget mere at komme efter og det ønsker vi at drøfte i forbindelse med den her forhandlingsrække
vores intention at komme med et udspil
sørger for at man har en mere rimelig balance i
ambition om at præsentere et udspil til en
frem mod to tusind og fem og tyve og derfor har
flere timer og så også at vi får en bedre mulighed for at have international rekruttering det sidste ved jeg at der er rigtig mange virksomheder der er glade for og derfor ærgrer det mig også
jeg bare sige ja jeg skal nok gemme annettes
telefonnummer og hvis hun har tid og lyst og lejlighed til at have en samtale med mig
jeg også gerne lytte til hende og til andre stemmer fra hverdagen
tilbage i september måned derfor
helt stor overraskelse at svaret kommer til at ligne noget af det der er blevet sagt tidligere nemlig at vi i forbindelse med vores politiske
sådan forlænger vi opsvinget og sammen om fremtidens virksomheder har peget på at en del af finansieringen bag de initiativer der skal forlænge vores opsving og sørge for at vi har arbejdskraft nok til de virksomheder der
konkurrenceevne har et element med inde hvor man bruger
sagt at det vil vi præsentere ved forhandlingsbordet vi har jo lagt op til at man bruger tre former for finansiering
af det råderum der er i dansk økonomi
de initiativer der blandt andet blev taget med med efterlønsreformen og skattereformen i to tusind og ni
andre større initiativer og så vil der være en del der vil komme fra justeringer af overførselsindkomsterne men der har vi
forhandlingsforløb for at se om vi kan skabe en enighed om
skal til for at stykke et provenu sammen men det kan jo sammensættes på utrolig mange måder jeg tror endda også at
hvordan man kunne sammensætte en sådan justering af
og så se hvad det egentlig skal justeres til men vi er i og for sig lydhøre hvis de partier vi forhandler med kommer og siger at de gerne vil se på andre justeringer
det er meget naturligt at man skal yde
til at modtage de fulde offentlige ydelser i danmark
med til at betale ind til vores fælles skattesystem og har dermed heller ikke i mine øjne optjent den samme ret til at få fulde ydelser så
børnefamilieydelsen hvor vi gerne vil have en gradueret børnefamilieydelse i forhold til det vi har set tidligere sidst men ikke mindst
om at indføre en brugerbetaling for danskundervisning det tre konkrete anvisninger som vi har sagt
ansvaret til også at pege på hvor
kan komme ønsker fra andre partier der gerne vil være med til at lave de nødvendige reformer reformer af vores erhvervs og iværksætterpolitik reformer af vores skattepolitik og de ønsker de måtte komme med er vi lydhøre over
vi har tværtimod lavet tryghed omkring dagpengereglerne
tryghed omkring længden tryghed omkring
niveauet men i den aftale var
nemlig ændringer der gik ud på at man sænkede satsen
er blevet sænket siden
i to tusind og femten det har
at jeg synes at vi har alt for høj en beskatning af folk der kommer i arbejde
at skatten på arbejde er for høj jeg synes især er et problem for dem der kommer ind på arbejdsmarkedet med en lav indkomst
er bortfaldet af offentlige ydelser
teknisk hedder den sammensatte marginalskat er høj for den her gruppe
den gruppe der er tilbage med det udspil regeringen har lagt frem det forhandler vi i øjeblikket
motivere flere unge til at tage et arbejde
flere ved at stramme nogle af reglerne for for eksempel aktivering eller stramme reglerne for
vi har ikke nogen planer om
sætte et forslag til afstemning i folketingssalen om at sænke dagpengene for unge vi har drøftet
vi kan gøre for at sikre at flere gerne vil i beskæftigelse det vi har et konkret forslag
for lavindkomstgrupperne det er at sørge for at gevinsten ved at komme i arbejde gevinsten ved at flytte sig
beskæftigelse også selv om den løn
er i beskæftigelse fordi vi mener at det er vigtigt
får en gevinst ved at være i stedet for ikke at være det jeg mener sådan set at det ville være godt hvis flere danskere
i beskæftigelse til en høj løn men en forudsætning for det er altså at der er nogle der vil ansætte dem og noget af det til for at man også flytter sig fagligt og geografisk
de har brug for samtidig kan vi se at der både på dagpenge
kommet i beskæftigelse endnu derfor synes jeg at det at kunne motivere
også økonomisk med en lav skat til at flytte sig efter det arbejde der er er en rigtig god vej
og dansk folkeparti i oktober måned to tusind og femten indgik aftalen om et tryggere dagpengesystem
omskiftelige vilkår under hele srsf
sr regeringens tid hvor man ikke
er kommet i trygge rammer en del af det var
den sats som unge der er færdige med deres uddannelse får den blev sat ned fra to og firs procent til en og halvfjerds
anerkende at spørgerens parti tog ansvar for at tage den beslutning at sænke dagpengesatsen for dimittender og dermed typisk for unge mennesker har vi så nogle forslag på bedding
dagpengesatsen for unge nej det har vi ikke
om at sænke skatten for unge
er i beskæftigelse ved at sætte skatten ned sådan at det bliver
et arbejde eller gå fra deltid til fuld tid eller måske være en lille smule mere fleksibel hvis ens arbejdsgiver spørger om man kan blive en time eller to længere og dermed arbejde over
øge arbejdsudbuddet i danmark det vil være med til at mindske flaskehalsene i danmark
med til at gøre dansk økonomi stærkere og dermed være med til at finansiere
vi lavede i fællesskab en aftale der
ændret dimittendsatsen i fællesskab
er der gennemført ændringer af dagpengene til gengæld er der kommet ro om området
så bliver sagt at avisen danmark er den mest læste så er
at nu falder ledigheden i hele danmark også i landdistrikterne og yderområderne det har vi nemlig sørget for fra to tusind og femten og fremefter
opsvinget kommet i hele danmark ikke kun i storbyerne men også i landdistrikterne og det håber jeg at rigtig mange
forhold til det der var diskussionen den syvende juni to tusind og femten
jeg synes tværtimod at det vi har gjort er at vi har skabt tryghed efter et utrolig omskifteligt forløb hvor ingen rigtig vidste
vi nu skabt tryghed danskerne ved hvad de kan regne med
danskerne om dagpengesystemet vel også fordi der er færre der er nødt til at benytte sig af det
af dagpengemodtagere er styrtdykket
fra to tusind og femten til nu og det er ikke bare konjunkturerne det er også den førte politik
er en ny planlov det er en ny indstilling hvad angår landdistrikterne det er nye muligheder for at man kan drive virksomhed i hele danmark på en bedre måde det er mere optimisme i vores slagterier i vores mejerier i hele vores fødevaresektor det er det der gør
rigtig høj beskæftigelse heldigvis også i landdistrikterne og i yderområderne og at vi har færre der er på dagpenge det det
de offentlige finanser det er sådan vi har gjort det
at den daværende vk regering da danmark blev ramt af krisen i to tusind og otte og to tusind og ni øgede det offentlige forbrug satte kul på og
holdt hånden under beskæftigelsen ved at sørge for
bruge nogle flere penge til gengæld har man så i tider hvor det er gået godt trukket lidt den anden vej sørget for at man fik
på den gæld der måtte være sådan at danmark var godt rustet vi har ageret vi har truffet politiske beslutninger
det er vigtigt at den økonomiske politik kan afstemmes med de udfordringer vi står over for både på kort og på lang sigt
holde fast i at det er vigtigt fremadrettet dernæst vil jeg godt rette op på en grundlæggende misforståelse som
og måske det meste af venstrefløjen fortsat abonnerer på det er nemlig ikke sådan at flere udgifter per automatik er lig med mere velfærd det er ikke korrekt når der i beslutningsforslaget står at en forbrugsvækst svarende til demografiske træk
de over ottehundredetusind mennesker der arbejder i den offentlige sektor i danmark afspejler langt mere og meget andet end de lønudgifter der indgår i det offentlige forbrug
ganske enkelt misvisende derudover ingen grund til at antage at det demografiske træk lige skulle afspejle en idealsituation
er det helt rigtige og vil være det for tid og evighed jeg understreger at opgørelsen af det demografiske træk er en ren
er baseret på beregningstekniske antagelser og fremskrivninger det demografiske træk anvendes primært som et teknisk element i beregningen af finanspolitikkens holdbarhed på lang sigt
således ikke møntet på beregninger til det præcise udgiftstræk i hvert enkelt år beregningen af
mere effektivt smartere og organiserer den
sektor bedre ligesom beregningerne heller ikke tager højde for at ny teknologi kan ændre den måde vi bruger midlerne på i den offentlige sektor
sektor på ingen måde til ingen tid kan indrettes bedre
den bliver i øjeblikket opgørelsen af det
derfor primært bruges som en pejling på