syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
det fremgår af rapporten at der fra international side vurderes at være potentiale for udvinding af råstoffer i grønland og vedtagelsen af storskalaloven og ophævelsen af nultolerance over for uran
understøtter den vurdering vigende råstofpriser og begrænset international erfaring med at operere
det dog vanskeligt at tiltrække finansiering til mineprojekter den fælles rapport der er udgivet indeholder en række anbefalinger om et styrket dansk grønlandsk samarbejde som kan bidrage til
der været overskud siden to tusind og ti
og de tillægsbevillinger der er givet hvor landsstyret har fremrykket renoverings og anlægsopgaver har medvirket til at der tusind og fjorten var et underskud i landskassen på op mod to hundrede og fem og halvfjerds
svarende til to procent af bnp og derfor står landsstyret over for et konsolideringsbehov
kroner eller seks en halv procent af bnp hvert år i årene frem mod tusind og fyrre
ser ud lige nu kan løse grønlands økonomiske udfordringer
der også behov for reformer der skal skabes balance det er i det nye landsstyres koalitionsgrundlag anført at der skal skabes stabile samfundsforhold i grønland ved at gennemføre nødvendige reformer
har grønland selv ansvaret for den økonomiske politik og for at gennemføre nødvendige reformer og sikre nye indtægter så man sikrer velfærden også i fremtiden men regeringen er som statsministeren også understregede
som landsstyret planlægger at gennemføre det kan for eksempel være inden for modernisering af
hvor vi i danmark har erfaringer
jeg ser frem til en god debat her i dag om grønlands økonomi det er et vigtigt emne som har stor betydning for mange mennesker i grønland og i rigsfællesskabet
tæt men at vi jo samtidig respekterer grønlands ansvar for den økonomiske politik herunder gennemførelsen af reformer og det er da værd at hæfte sig ved igennem en lang debat som den vi har haft at
en eneste ordfører i hele folketinget der på noget punkt veg fra den aftale og den arbejdsdeling der ligger på det punkt det
grønland har store økonomiske udfordringer der er som skitseret af mange ordførere langsigtede problemer med en aldrende befolkning med relativt høj
og udsigt til stigende offentlige udgifter parallelt med en svag økonomisk
at få sikret en balance mellem indtægter og udgifter på kort og især lidt længere sigt og jeg forstår også at det er landsstyrets målsætning og skal man nå det mål
det er relativt åbenlyst at det fordrer både strukturelle reformer og nye indtægter det er ikke tilstrækkeligt med en af delene
bistår den danske regering meget gerne grønland blandt andet ved et samarbejde om erhvervsudvikling på kommercielle vilkår
reformer og styring af den offentlige økonomi det er jo sådan at vi i danmark i den danske sammenhæng på kryds og tværs af en masse
og diskussioner samlet set faktisk har ganske udstrakte
erfaringer med den type reformer og den type politik der er gennemført ganske mange reformer i
det er rigtigt som venstres ordfører gjorde gældende at det jo ikke nødvendigvis er noget der gør en vanvittig populær i første omgang det er i hvert fald min erfaring
at vi i en dansk sammenhæng ganske gerne
lader vores egne forhold debattere i en lang række fora og det gælder både indenlands
det økonomiske råd men jo også udenlands i forhold til
og vi stiller selvfølgelig gerne op med henblik på at lytte til hvad man har at sige
er i en aktiv dialog med den grønlandske administration om hvordan vi kan hjælpe i
til de problemstillinger der er diskuteret og det håber jeg selvfølgelig
der hvor jeg har noget at byde på og hvor mit ministerium at byde på handler det jo om at bidrage til
hjælpe i forhold til de ting vi har haft held med i danmark i de senere år
styre de offentlige finanser og gennemføre reformer og der er vi jo i den heldige situation at jeg og
ulasteligt sammen om en stærk stram styring af de offentlige finanser indførelsen af en budgetlov og omfattende strukturreformer der sikrer at vi har styr på dansk økonomi og de erfaringer kan vi selvfølgelig
at det er meget vigtigt at vi både fra dansk og grønlandsk side har den helt generelle præmis når vi arbejder her type emner at det skal kunne bære sig selv kommercielt
vælge hvilke værktøjer de vil anvende og
grund for deres beslutninger
det giver god mening at sætte fokus på at forebygge sociale problemer før de vokser sig store og om den omtalte skandiamodel understøtter det på en præcis måde og tager højde for alle de forhold der gør sig gældende
beregner skandiamodellen på et overordnet niveau hvor og hvor meget en kommune eventuelt kan spare hvis det ved hjælp af en forebyggende indsats lykkedes at der for eksempel
får livsstilssygdomme modellen giver på den måde et skøn over størrelsesordenen af den økonomiske effekt man kan opnå
det kommunerne selv der skal skønne over adfærdseffekten og kommunerne skal selv vurdere hvor mange personer der som følge af de forebyggende indsatser rent faktisk vil undgå
vurdering som i sagens natur er yderst vanskelig ikke mindst i lyset af at den rækker mange år frem
hvis det er sådan at en bestemt adfærd
det er nok også fordi det er meget vanskeligt at vurdere det betyder ikke at modellen ikke kan være et redskab i kommunernes prioritering det kan være rigtig fornuftigt
en politisk prioritering hvor mange midler vi skal bruge på for eksempel sundhedsområdet for eksempel kan en indsats jo nedbringe antallet af kræfttilfælde men det betyder ikke
så kan reducere udgifterne til sundhedsområdet som sådan der kan i stedet opstå behov for andre behandlinger og i bund og grund er det
jeg den indstilling at nogle offentlige udgifter skal vi afholde uanset om de fører til en besparelse eller ej
ved at vi for eksempel forbedrer den indsats vi gør også
at løse sociale problemer den kan derimod ikke sige noget om hvorvidt man rent faktisk løser sociale problemer med forskellige virkemidler det kan man ikke vide
at mange af de penge vi bruger ikke har den ønskede effekt det var derfor at en socialminister som jeg tror vil være spørgeren bekendt nemlig fru annette vilhelmsen udviklede
i retning af rent faktisk at sætte egentlige mål
et svar der var afstemt med skatteministeriet der som bekendt var ledet af en sf minister på det tidspunkt
hvor finansministeriet har gennemført en større analyse af uddannelsesniveauets betydning for produktiviteten i danmark og den analyse har vi offentliggjort i finansredegørelse to tusind og fjorten
dermed er arbejdet som sådan selvfølgelig ikke afsluttet det er en dagsorden vi løbende arbejder videre med og udgangspunktet for
at konsekvensvurderinger
af økonomisk politiske initiativer og det er tilfældet inden for
er der omvendt ikke faste holdepunkter for at skønne over de offentlige
anvendes ikke i den overordnede prioritering de anvendes i forbindelse med en vurdering af hvordan politiske tiltag påvirker den offentlige sektors saldo og i det omfang
den offentlige saldo kunne forbedres
vil det være muligt at anvende forbedringen af saldoen til andre formål de fleste offentlige
imidlertid ikke arbejdsudbuddet eller også er der usikre effekter og derfor har regeringen i hele sin levetid
regeringen ikke vil disponere over eventuelle gevinster
det vi jo drøfter i dag er som mange ordførere har bemærket det sidste af i alt fire lovforslag om obligatorisk digital selvbetjening folketinget har som bekendt allerede vedtaget de
de områder der blev digitale i årene to tusind og tolv til
digitale for os alle sammen den første december
at firs procent af kommunikationen mellem borgerne og de offentlige myndigheder foregår digitalt inden dette års
fortsætter jo efter helt samme koncept som de tre forudgående lovforslag og det er et koncept som er udarbejdet med inddragelse af en række parter herunder ikke mindst kommunernes landsforening og dermed kommunerne tilgangen
anvende digital selvbetjening og erfaringerne fra bølge
bekræfter mig i at vi har fundet en synes jeg rigtig fin balance med en model der skal sikre at ingen lades i stikken og at alle får den hjælp der er nødvendig også selv om kommunikationen bliver digital der er
fra flere sider i den debat der har været ført op til vores drøftelser her i dag og også i selve behandlingen af lovforslaget og jo senest i forbindelse med enhedslistens beslutningsforslag b to og halvfjerds blevet givet udtryk for
også automatisk bør være fritaget fra at bruge digital selvbetjening
en umiddelbar betragtning kan fremstå som tiltalende for jeg er yderst opmærksom på at det for nogle kan være meget svært eller ligefrem umuligt at bruge
er der også hensynet til den enkelte borger der
særlig kommunerne der er tættest på borgerne og altså ikke gennem en generel fritagelse fra al digital kommunikation jeg har i den forbindelse noteret mig at også kl fastholder
med selvbetjening
hvor borgeren jo uopfordret og uventet modtager breve fra
og hvor borgeren til enhver tid skal kunne åbne og læse sin post
og kan borgeren ikke det ja så sender vi brevet med almindelig post når det alt sammen er sagt
er det klart at vi skal være opmærksomme på om reglerne virker efter hensigten
digitaliseringsstyrelsen indledt en drøftelse med en række kommuner med kl og med udbetaling danmark for at få et samlet billede af eventuelle udfordringer med fritagelsesreglerne og den måde de i praksis administreres på
vi blandt andet sikre at principperne for fritagelse kommunikeres klart ud til de medarbejdere som møder borgerne i praksis så borgeren kan få den bedst mulige betjening hver gang
såvel danskere som myndigheder faktisk har taget godt imod vores igangsatte fælles bestræbelser på at give borgerne en moderne og effektiv service på nettet og med tanke på det
på den sidste række områder i bølge fire der er omfattet af det lovforslag vi drøfter i dag
i november to tusind og fjorten havde kendskab til at posten fremover ville komme digitalt i alt
blev cirka tre og tyve procent af borgerne automatisk tilmeldt digital post fra det offentlige den første november og en stor del af de borgere brugte dog i forvejen
over halvdelen allerede nu tjekket deres digitale post tilbage er der så en gruppe på cirka ethundrede og
som ikke tidligere har været i kontakt med e boks og som ikke har været logget ind på digital post og det svarer altså til cirka tre procent
som ikke har opgivet deres e mail eller mobilnummer så de kan få en besked når de modtager digital post og det er de grupper vi skal have særligt fokus på
der en gruppe af borgere hvor det er nødvendigt med en særlig indsats og det gælder blandt andet de ikkedansksprogede og til dem er der i forvejen lavet materiale på flere sprog og der sendes inden for de næste uger yderligere materiale ud på
tæt kontakt til organisationer der repræsenterer grupper af borgere hvoraf en del ikke tjekker deres digitale post
arbejder kommunerne i stort omfang stadig med at sikre at de rette borgere er fritaget og at borgerne generelt modtager deres
og der er en anerkendelse af at det kan være hensigtsmæssigt at udvise en
jeg ser på tallene og på de initiativer vi har sat i gang synes jeg der er grund til optimisme kendskabet til digital post er tårnhøjt og det er ganske få procent som endnu ikke har besøgt løsningen og der er sat initiativer i søen for at understøtte at de borgere ikke
målrettede initiativer vi har i forhold til alle de her gruppers vanskeligheder for
og hvilken fleksibilitet vi også lægger op til at man anvender i de konkrete situationer fra de
negativ politisk sag ud af det som man åbenbart
de pågældende befolkningsgrupper over årene har modtaget fra de offentlige myndigheder
kan afsløre fra mit eget personlige liv selv om jeg måske ikke repræsenterer nogen udsat gruppe at der er ganske mange henvendelser fra det offentlige jeg ikke har fået responderet på i tide fordi
mon jeg dog står helt alene med den udfordring det tror
det er også kan jeg afsløre sket for mig konkret i rigtig mange sammenhænge
vist sig at være uendelig bøvlet for mit eget personlige vedkommende det kan et digitalt
digitalt man kan i øvrigt så smart som det her er indrettet give sine pårørende adgang til
at komme ind i den her digitale postkasse og hjælpe en
en situation hvor man ikke kan håndteres tingene selv hvilket jo gør sig gældende for for mange ældre medborgere så alt i alt er
af nullerne herunder særlig i kommunerne
personer i andet kvartal to tusind og ti faldet i den offentlige beskæftigelse
derfor blandt andet ses i lyset af den tilpasning der er sket sammenlignet med det historisk høje niveau man nåede i midten af to tusind og ti og den offentlige
tusind og fjorten ligger på linje med det gennemsnitlige niveau i perioden to tusind og et
under den her regering er der hvert år afsat flere penge til at løfte vores fælles velfærd og det har jo sikret målrettede løft af
at vi fører en økonomisk politik hvor der er plads til en fuldt finansieret vækst i det offentlige forbrug på cirka tyve milliard kroner regner man det om
giver det plads til en vækst i antallet af medarbejdere i
vil vi også fremadrettet år for år bruge flere penge på velfærd og det giver mulighed for at lave målrettede forbedringer på højt prioriterede områder uden at vi skal tage de penge fra andre områder når det så er sagt har
at den offentlige beskæftigelse skal være enten et bestemt antal x eller et bestemt antal y det vil konkret være op til de enkelte
i min besvarelse at vi stod med et land i store økonomiske problemer da vi overtog ansvaret for tre en halv år siden der var rigtig meget at rydde op i når det gjaldt dansk økonomi det handlede både om den offentlige del af vores økonomi det handlede
om den private del hvor vi havde tabt
være noget sådan specielt usikkert ved det vi lægger frem som en mulighed for danmark
plan vi har lagt frem det er faktisk det eneste bud venstre
af grundene til at vi står langt bedre i dag end vi gjorde dengang for det andet
og som hvis man prioriterer det politisk kan bruges på vores sygehuse vores ældrepleje vores folkeskoler og vores socialvæsen
jeg ikke man kan sige på den måde det spiller jo selvsagt også en rolle hvordan man udnytter de ressourcer man får stillet til rådighed og antallet af offentligt ansatte eller udgifterne til det offentlige forbrug
i sig selv direkte værdien eller kvaliteten af de offentlige ydelser set fra et brugerperspektiv det er så heller ikke det der er afgørende her det afgørende er jo den politiske forskel der gør sig gældende
og tyve og fører en økonomisk politik hvor der er plads
at foretage et fuldt finansieret løft i det offentlige forbrug på cirka tyve
svarende til cirka otte tusind fuldtidsbeskæftigede i den seneste mellemfristede fremskrivning vi har lavet over for det står så venstres nulvækst og den svarer
vil vi også fremadrettet år for år bruge flere penge på velfærd og det vil give mulighed for at lave målrettede forbedringer af højt prioriterede områder uden at vi skal tage pengene fra andre områder hvis vi vel at mærke fortsætter den kurs
derudover spiller det selvfølgelig en rolle hvor mange penge man bruger
hvor mange ansatte der er sammenhængen er ikke direkte nej men naturligvis er det svært at forestille sig en offentlig
sektor uden ansatte levere en decideret fremragende service det har i hvert fald tror jeg lange perspektiver før man ender dér så det er naturligvis et
og interessen bliver jo kun større af at venstre ikke selv vil fortælle noget om hvad venstres politik går ud på altså hvor det er den her nulvækst rammer hvilke dele af den
det ændrer sig kraftigt over de her år nye medicintyper ny teknologi nye supersygehuse nye muligheder jeg har så bare det synspunkt at jeg ikke et øjeblik tror på
uden at investere flere penge i et ordentligt
flere sygeplejersker og læger til at håndtere de opgaver hvis venstre har den
får en krone mere på noget tidspunkt i nogen fremtid
højere investeringer og venstre mener
hvor man har en meget lukket kreds omkring nogle ting der for guds skyld ikke må komme ud til offentligheden jeg ved ikke hvor mange penge venstre vil bruge på et bedre sundhedsvæsen
jeg ved bare at samlet set skal det give nul
man bruge en eneste krone mere på noget skal man bruge en krone mindre på noget andet
tidspunkt vil fortælle om hvordan det mere præcist skulle fungere
vi er mange der vil lytte interesseret i øvrigt inklusive de partier der skal pege på
en generel undtagelse for kravet om digital selvbetjening som jeg tidligere har nævnt her i salen er der imidlertid forskel på digital post
digital selvbetjening det er sådan at en borger kan fritages generelt for digital post fordi borgeren jo uopfordret og også uventet kan modtage breve fra det offentlige i
er det vigtigt at sikre at borgeren er i stand til at anvende digital post
der opstillet nogle konkrete fritagelsesgrunde og det kan blandt andet være manglende adgang til computer i eget hjem sproglige barrierer og fysiske eller kognitive handicap med digital selvbetjening er det derimod
og kan borgeren i den situation ikke anvende digital selvbetjening skal borgeren derfor henvende sig til den ansvarlige myndighed her foretager man så en vurdering af hvorvidt borgeren skal undtages fra kravet om digital selvbetjening under hensyntagen til borgerens evner og situation
også borgere som løbende tilegner sig de nødvendige it færdigheder heldigvis da og her kan digital selvbetjening og den hjælp man kan få til det
være en motiverende faktor
altså også forskel på selvbetjeningsløsningerne der er nogle borgere som kan have svært ved at tjekke deres digitale post eller gennemføre en kompleks
forskel på reglerne om fritagelse
jeg har bemærket at det
i forlængelse af en kritik som blev rejst tilbage i januar måned af blandt andet aalborg kommune
har digitaliseringsstyrelsen drøftet reglerne om undtagelse nærmere med kommunerne kl og udbetaling danmark resultaterne af de drøftelser
at reglerne om undtagelse som i øvrigt har eksisteret siden to tusind og tolv på langt de fleste områder har fungeret nemt
synes at skyldes det tidsmæssige sammenfald der er mellem overgangen til digital post den første
to tusind og fjorten og indførelsen af digital selvbetjening på nogle af udbetaling danmarks områder den første december to tusind og fjorten sammenholdt med krav om indberetning
til udbetaling danmark i januar to tusind og femten det
vi kan forstå på kommunerne er at tilstanden allerede nu nærmer sig det
henvendelser fra før indførelsen af digital post tilbagemeldingen fra kommunerne
jo også vist at der kan være nogle reelle udfordringer på de områder som er overdraget til udbetaling danmark og hvor der blev indført krav om digital selvbetjening den første december to tusind og
her vil borgeren typisk henvende sig til udbetaling danmark hvis han eller hun har behov for hjælp til at søge ydelser der administreres af udbetaling danmark
skal han eller hun søge om undtagelse hos kommunen før man kan henvende sig ikkedigitalt til udbetaling danmark
da gerne medgive at på det punkt måske er nogle ting som kan gøres lidt smartere
er socialministeren kommet med et ændringsforslag til lov om udbetaling danmark og det sker i forbindelse med behandlingen af lovforslag l
at borgerne fremover oplever et mere fleksibelt system
udfordringer i særlig grad ser ud til at eksistere på områder som
oplyse at der løbende bliver fulgt op på implementeringen af den fællesoffentlige
det sådan at over en halv million borgere er fritaget for digital post
rigtige og at vi arbejder på at løse de reelle udfordringer også på det her felt
på nuværende tidspunkt ikke anledning til at fravige de grundlæggende principper der ligger bag den hidtidige model for undtagelse
behov til den offentlige sektor derudover forsøgte jeg også at redegøre forholdsvis grundigt for at det netop er en sag vi har forsøgt at udrede sammen med kommunerne og det er jo lovgivning der er blevet til på baggrund af en fælles offentlig digitaliseringsstrategi som
jo har fået en langt nemmere adgang til at kommunikere med den
nu er det jo i vidt omfang noget man kan klare i døgnets fire og tyve timer man kan klare det hjemmefra førhen var det begrænset af åbningstider og det krævede et fysisk fremmøde i mange tilfælde
program at regeringen bestræber sig på at besvare spørgsmål fra folketinget fyldestgørende og
spurgt til konsekvenserne for de offentlige finanser og for arbejdsudbuddet
der er tidligere svaret på to af de spørgsmål og det er nummer fire hundrede og en og tres og nummer fire hundrede og tre og tres
der så er ubesvaret går på mulige justeringer af dagpengesatsen af dagpengemaksimum af dagpengeperiodens længde og af forskellige kombinationer af differentierede dagpengesatser og dagpengeperioder
igangsat analyser i ministerierne som har til formål at vurdere effekterne af de her ændringer
konsekvensberegninger af regelændringer i dagpengesystemet og analyserne på
indgår som input til de modeller udviklingen af de her modeller
vil fremover anvendes i det generelle arbejde på området derunder også til besvarelse af de ubesvarede spørgsmål finansudvalget har stillet om ændringer i dagpengesystemet
sikrer man den bedst mulige og mest fyldestgørende besvarelse af spørgsmålene som jo tager afsæt i den nyeste empiri og de nyest udviklede modeller samtidig
til grund for svarene være baseret på et grundlag der svarer til det som dagpengekommissionen senere vil give anbefalinger til og basere deres anbefalinger på det er ministeriernes forventning og det er så også min forventning at de empiriske analyser og
modeller vi her har drøftet samlet set er færdigudviklet medio maj
som det er relativt nemt at samles om i folketinget at det man hidtil har skønnet og vurderet og baseret regelændringer på under den tidligere regering måske ikke var knivskarpt
meget godt tilpas med at vi griber det her meget sagligt an
vi får regnet igennem hvordan det egentlig stiller sig med forholdene på det område hvor
som helt uafhængigt og med deltagelse af både arbejdsgiver og lønmodtagerrepræsentanter kigger de her ting grundigt igennem det gør vi så som det nu fagligt bedst kan udformes det er ikke noget jeg politisk blander
udtryk for i mit svar forventeligt i maj måned det det har jeg et ligeså stort ønske om som spørgeren og
heri ligger selvfølgelig også at jeg er helt uenig i at venstre på den ene
arbejde og helt ligesom los formand
såkaldte forskelsbeløb
med to børn som kommer i beskæftigelse i to tusind og femten øget med cirka seks
kroner om måneden eller over syv tusind kroner om året siden to tusind og elleve og for en tilsvarende enlig dagpengemodtager
yderligere hele vejen frem mod to tusind og tre og tyve man kan også måle virkningerne af
politik på antallet af personer med forholdsvis lave forskelsbeløb det vil sige personer
og niogtredivetusind personer i to tusind og tretten til cirka ethundredetusind personer når skattereformen er fuldt indfaset så sammenfattende
regering fra dag et har haft det som en central prioritet
kunne betale sig at arbejde og regeringen har leveret i forhold til den
og hvem der skal have pengene på arbejde og så videre tjek det det er langt bedre end jeg kan gøre det for det andet
at vi i dag når det handler om at almindelige mennesker får penge ud af at arbejde står i en langt bedre situation end da venstre havde
forhandlingen om skattereformen som vi heldigvis blev enige om til sidst efter at venstres formand havde været en tur til rio og tilbage igen
at give dem i toppen af indkomstskalaen til dem der i forvejen tjener ganske godt
bortset fra venstre har en skrigende interesse i at høre venstres plan for at nå de mål spørgeren
der var profilen jo entydigt at et af hovedønskerne var at lempelserne i højere grad skulle gives til folk med høje indkomster
nogen grund til at bruge tid på at skændes om for det er jo heldigvis
virker som hænger sammen og som er lagt frem i stor detaljerigdom der er en
finansieret køreplan for præcis hvad vi har at gøre med
så kan vi derudover gøre endnu flere ting af nyttig karakter det tror
vores vedkommende er der jo styr på det og tingene er lagt frem de kan blive endnu bedre
stor glæde har fået redegjort for
noget regeringen har leveret konkret på i forhold til den dagsorden selv om det viser meget tydeligt at regeringens politik har øget gevinsterne ved at være i beskæftigelse og øget rådighedsbeløbet for langt de fleste almindelige
der er baggrunden for los formands udtalelser til politiko men jeg kan da konstatere at herre jacob jensen er noget selektiv i sin måde at citere harald børsting på for i den omtalte artikel fremgår det
harald børsting vil sikre at det kan betale sig at arbejde og det vil han gerne gøre på en anden måde end venstre
også gerne benytte lejligheden til at udtrykke min anerkendelse og respekt for de holdninger harald børsting giver udtryk for og som afspejler en efter min opfattelse progressiv idé om lønmodtagernes interesser der jo lægger sig i forlængelse af den linje mit parti
spidsen for at realisere i forlængelse af det vil jeg også gerne benytte lejligheden til at stille spørgsmålet om hvad venstre egentlig vil på det her punkt
tilbage på v og k
jo gav meget store skattelettelser men dem gav man til de allerrigeste
venstre åbenbart ikke så optaget af at sikre at alle skulle have en økonomisk fordel ved at være i arbejde
venstre på ingen måde travlt med at få beskæftigelsesfradraget på banen nej de foreslog jo i stedet for lempelser i topskatten
konkrete svar på hvordan man fremadrettet vil sikre en større økonomisk fordel ved at være i arbejde venstre har sagt at de vil indføre et nyt
man er jo ikke kommet det nærmere end det og spørger man hvor langt det rækker
er at halvere antallet af personer med et forskelsbeløb på under to
ville beskæftigelsesfradraget i to tusind og femten skulle øges for knap tyve milliard kroner
tydeligvis ikke række specielt langt
på vilkårene for almindelige lønmodtagere folk i bunden af indkomstskalaen
venstre der hellere vil bruge pengene i toppen
regering som har en klar konkret udspecificeret økonomisk politik en plan at køre efter og ja det går ikke lidt bedre det går meget støt i retning af
ikke bare en regering som stiller spørgsmål men et helt folketing der undrer sig over
et meget væsentligt bidrag til at vi nu er på vej mod noget som ser meget solidt ud rent økonomisk og dermed
langt bedre end dem vi overtog fra der jo videregav en økonomi i
det gjaldt vores konkurrenceevne og vores produktivitet
og vores vækst der er vi nu ved ikke bare at være på vej imod noget der er lidt bedre men på vej imod noget der er solidt og det ville klæde venstre
udvise en bare lidt mere oprigtig glæde
set uansvarlig blokpolitik i danmark det var det vi fik det var det vi havde
vi i stedet for kan vælge er at holde os på kursen samarbejde om tingene ikke bare med venstre men bredt
desværre jo ikke kun venstre
også været mellemspil hvor venstre
udenfor for eksempel et antal finanslove men samlet set har alle jo båret ved
vi skal gennemføre de ærinder vi har med det offentlige det er sådan at fire millioner danskere har nemid og ni og firs procent af danskerne modtager i dag post
tusind og femten og den blev gennemført blandt
seks og tres danskere viser at tre og halvfjerds procent af danskerne er positive over for at anvende offentlige services på nettet
sektor skal hele tiden have øje for hvordan vi kan gøre det bedre og vi arbejder løbende tæt sammen med relevante myndigheder for at sikre at de it løsninger der tilbydes
brugervenlige og at reglerne på området administreres hensigtsmæssigt så borgerne oplever at det offentlige giver en god service digitalt eller ej opgaven med at sikre at det fortsat er sådan at vi får øget brugervenlighed og mere værdiskabelse i den offentlige
vil udgøre et meget vigtigt element i den nye fælles offentlige digitaliseringsstrategi der arbejdes på i
respondenterne føler sig mere utrygge eller udtrykker en utilfredshed ved
have fysisk kontakt der er blot et mindretal der udtrykker at de ikke har oplevet egentlige forbedringer
rent logisk noget andet endelig vil jeg sige at
det er et af de meget vigtige fokuspunkter i den nye fællesoffentlige
dagpengekommission fordi vi mener at det nuværende dagpengesystem
så om jeg ønsker at genoptjeningsperioden skal være længere end i dag
når man opbruger dagpengeretten og det må da vist være en forholdsvis særlig politisk logik der får spørgsmålsstilleren til at spørge en socialdemokrat om genoptjeningskravet skal strammes yderligere i forhold til i dag
i virkeligheden ønskede at spørge til om det skal være
og det blev jo også foreslået af lo og ftf i sidste uge der vil jeg for mit vedkommende gerne kvittere for det indspark som lo og ftf kom med i sidste uge regeringen har netop lagt meget vægt på at inddrage
da parternes perspektiver på indretningen af dagpengesystemet efter vores opfattelse er vigtige
for vores vedkommende bør være fuldstændig konkret og specifik i forhold til konkrete delelementer for så var
moderne eller ej som man så ikke vil sige noget konkret om og det giver jo
at det man indtil videre konkret har gjort op til firs
vil man dække regninger for mange mange mange milliarder kroner med
er et stort problem og jo ganske forskelligt fra det her
man inden for den samme økonomiske ramme en kommission om at se på hvordan man kan få et afgrænset felt til at fungere bedre end det gør i udgangspunktet nemlig et udgangspunkt
hen ved fire fem år siden da man lavede en dagpengereform over natten uden forberedelse uden kommission og som viste
parter om at give et godt bud på det og så simpelt hen at have en økonomisk politik der gå ud på
så vidt angår halvdelen af hele bnp bare har en retning altså al offentlig økonomi i danmark har venstre jo alene en retning på der er ikke noget konkret det må da siges at være et meget meget løst program
en række omgange forlænget indfasningen af reformen der er afsat et ganske stort milliardbeløb til forsørgelse og til opkvalificering for personer der
jo fordi vi mener at det nuværende system ikke er
at lægge os specifikt fast på konkrete delelementer havde vi været villige til at gå ned ad den vej
nedsætte en kommission vi har netop nedsat kommissionen for
skal ændre systemet i forhåbning om at det går bedre den her gang end det gjorde da venstre stod i spidsen
den meget præcise forskel at venstre forsøger at bilde folk ind at man kan finansiere meget store skattelettelser på arbejde og i øvrigt også alle mulige andre ting med et kontanthjælpsloft som venstre ikke vil sige hvordan de vil lave og
man derfor ikke kan regne på hvordan vil virke rent økonomisk
og til regionsrådsformænd
til folketingsbeslutning b firs
til formål at ændre tidspunktet for hvornår ministre folketingspolitikere borgmestre og regionsrådsformænd kan få udbetalt deres pension sådan at udbetalingen fremover først kan ske ved
folketingsbeslutning b en og firs har så til formål at ændre reglerne for optjening af ministerpension
fremover skal have mindst to års funktionstid
nedsætte det maksimum der opnås ved mere end otte års funktion til det niveau der i dag gælder for syv otte års funktionstid
har til formål at indføre et loft for hvad politikere kan modtage i pension for politiske hverv
på baggrund af en aftale mellem regeringen venstre konservative folkeparti
området så der opnås en helhedsvurdering af
politikere vederlagskommissionen har
en analyse af den samlede vederlæggelse af borgmestre regionsrådsformænd folketingsmedlemmer og ministre
skal i analysen se på alle elementer af vederlæggelsen herunder vederlag
på baggrund af analysearbejdet skal vederlagskommissionen komme med anbefalinger
og mere gennemsigtigt system der også tager højde for en indbyrdes sammenhæng imellem vilkårene for de
forskellige typer af politikererhverv det igangsatte arbejde i vederlagskommissionen skal ifølge kommissoriet være færdigt inden udgangen af to tusind og femten regeringen vil afvente kommissionens anbefalinger inden
om hvordan den fremadrettede samlede vederlæggelse
de saglige ændringer der kan lægges op til og det er jo ud fra en opfattelse af at hele det her område bedst håndteres i sammenhæng
egentlige løsrevne beslutninger eller eller betragtninger om om dele af vederlæggelsen ikke rigtig er så meningsfulde
uden at blive sat i kontekst med det der i øvrigt gælder for
det spørgeren sigter til er forholdsvis hypotetisk idet
for mig at se ville være ret vanvittigt og slet ikke realistisk hvis kommissionen skulle komme frem til at vores pensionsalder skal være lavere
de er ganske sammensatte ligesom andre dele af vores økonomiske vilkår er det alt efter hvor vi er valgt og hvornår vi er valgt
der er der så en mulighed for med kommissionen at få de her ting udredt i sammenhæng få stillet rigtigt op for befolkningen
vilkår der gælder i dag og få et sundt og sagligt bud på hvad der er rimeligt fremover
da bestemt at man vil skele til også det forhold at pensionsalderen jo stiger for alle andre grupper i samfundet
i et bredt flertal der i øvrigt også omfatter dansk folkeparti er enige om det
jo ikke noget der tyder på at vi er
rigtig mange danske lønmodtagere jo i virkeligheden stort set alle danske lønmodtagere oparbejder og regelsættene for hvornår man kan modtage sin arbejdsmarkedspension og hvornår man kan modtage sin offentlige pension hvad enten det så er folkepension eller efterløn
det er sundt og rigtigt og bedst
retfærdigt at bede en kommission om at udrede præcist
der allerede i dag er de gældende pensionsvilkår også for spørgeren både med hensyn til hvornår man kan trække sig tilbage
til hvor meget man skulle have sparet op hvis man selv skulle have erhvervet den ad anden vej og så få en samlet vurdering af om den er rimelig om den skal være større eller den skal være mindre i sammenhæng med
citeres for jo ganske fornuftigt ganske fornuftigt det er bare sådan hvis man gør sig den ulejlighed at sætte sig ind i det
forskel på hvornår man kan få folkepension efterløn og har ret til at få udbetalt sin arbejdsmarkedspension og sammenligner man det med hvad der gælder for for folkevalgte
det forskelligt på alle punkter det var måske en god idé at få ryddet op
en fundamental politisk uenighed
helt tryg og nærmest lidt opstemt ved at at skulle igennem en valgkamp hvor vi kan diskutere
resten af befolkningen så sker der også noget for os men man bliver jo desværre nødt til at gøre sig den ulejlighed at tygge stoffet
for der er og det kan man ikke benægte forskel på hvornår almindelige lønmodtagere kan få deres arbejdsmarkedspension og
alt for mange mennesker på overførselsindkomst men jo også en enorm mængde af mennesker der heldigvis har et helt almindeligt arbejde og nyder godt af nogle helt almindelige arbejdsmarkedspensioner som er forhandlet af deres fagforeninger
helt at trænge til bunds i hvad der gælder for en og
det bliver jo så også jævnligt til sager i medierne
når der ikke
hvordan de her ting forholder sig
at det er langt bedre at få det sat på plads på en måde der er gennemsigtig
også gælder et stort flertal i folketinget at den nuværende reduktion af ministervederlaget
skal videreføres og
også fremsat ikke et beslutningsforslag men et egentligt lovforslag om at reduktionen i ministervederlaget forlænges til også at gælde i årene to tusind og seksten
baggrunden for den midlertidige videreførelse er at der på baggrund af en aftale mellem regeringen venstre konservative folkeparti og sf om udmøntning af politiske aftaler om en mere tidssvarende og gennemsigtig vederlæggelse til politikere
er nedsat en kommission og den såkaldte
det analysearbejde skal kommissionen se på alle elementer af vederlæggelsen
af analysearbejdet komme med anbefalinger til et mere enkelt og et mere gennemsigtigt system der også tager højde for den indbyrdes sammenhæng mellem vilkårene for de forskellige typer af
det igangsatte arbejde der foretages i vederlagskommissionen skal ifølge kommissoriet være færdigt inden udgangen af to tusind og femten og først når
stilling til hvordan den fremadrettede samlede vederlæggelse til blandt andet ministre skal være og derfor kan regeringen ikke støtte det fremsatte
enig i at tiden er moden til at se på den samlede vederlæggelse af borgmestre regionsrådsformænd folketingsmedlemmer og ministre
jo så også årsagen til at der på baggrund af
en aftale om udmøntning af
skal vederlagskommissionen se på alle elementer af vederlæggelsen herunder også vederlag godtgørelse og pensionsforhold på baggrund af det analysearbejde skal
komme med anbefalinger til et mere enkelt og gennemsigtigt system der også tager højde for en indbyrdes sammenhæng imellem vilkårene for de forskellige typer
det igangsatte arbejde i vederlagskommissionen skal ifølge kommissoriet være færdigt inden udgangen af to tusind
hvordan den fremadrettede samlede vederlæggelse skal være derfor kan regeringen ikke støtte det fremsatte
medlemmer har valgt en anden tilgang til løn end resten af
men gælder den praksis også for pensionsvilkårene det er jeg egentlig ikke orienteret om og
forenkling og en mere klar belysning af
jo dér praktiserer den politik i forhold til egne medlemmer af folketinget som man foreslår bør gælde
det ikke sådan at medlemmer af folketinget fra dansk folkeparti modtager løn og modtager pension
hvis man foretager en korrektion for faldet i den gennemsnitlige arbejdstid er
beskæftigelsesstigningen på enogtredivetusind personer i den private sektor altså helt bogstaveligt er der kommet enogtredivetusind personer flere i arbejde i den private sektor med den samme gennemsnitlige arbejdstid som de øvrige beskæftigede i den private sektor
ikke og jeg vil gerne understrege
fyrretusind i den private sektor primært er deltidsjobs og studiejobs som
spørgeren påstår der er tale om en reel beskæftigelsesstigning jeg tror så spørgeren er undskyldt idet spørgeren refererer og genererer sit spørgsmål på baggrund af en artikel
en artikel af tredivete april to tusind og femten hvor der henvises til en undersøgelse for økonomi
der ifølge jyllands posten skulle tages til indtægt for at den stigende beskæftigelse i den private sektor primært er deltidsjob og studiejob det er imidlertid en misvisende udlægning af den pågældende undersøgelse det er sådan at økonomi og
alene har undersøgt beskæftigelsesstigningen fra fjerde kvartal to tusind og tolv til fjerde kvartal to tusind og tretten
anden periode nemlig perioden for anden kvartal to tusind og tretten til fjerde kvartal to tusind og
tager den pågældende undersøgelse jo slet ikke højde for udviklingen i to tusind og fjorten og det er jo netop det år hvor vi for alvor har set en fornyet fremgang i økonomien derfor giver undersøgelsen heller ikke noget retvisende billede af hele den beskæftigelsesstigning
kvartal to tusind og tretten til fjerde kvartal to tusind og fjorten
beder mig svare på om jeg er tilfreds med fyrretusind ekstra private arbejdspladser er svaret ja
på ethundrede og tredstusind fuldtidspersoner frem mod to tusind og tyve og det kan så vel at mærke ske samtidig med at vi prioriterer et rum
har lært her i dag i folketingssalen gå ud i den offentlige debat og meddele dem der har skrevet pågældende artikel i jyllands posten at det de har bragt på forsiden der er forkert og dermed at også de ordførerkommentarer der kom fra venstre i den forbindelse var forkerte
nye det er ikke nye data der bringes frem her
arbejdspladser der er kommet i den private sektor det er mange flere tusinde nye private arbejdspladser vi får i
holder kursen og at de kommentarer venstres
ordfører på det økonomiske område fik givet til
om forkerte tal og data på det
ens egen ordfører på området har kommenteret den pågældende nyhed forkert
har selv valgt at rejse denne debat at give et tilsagn om
fungerer en model som skandiamodellen
drøfter således at modellen beregner
i det her tilfælde en kommune eventuelt kan spare rent økonomisk altså i kroner og øre hvis og jeg understreger
stofmisbrugere det kunne være personer med psykiske lidelser
en model i stil med skandiamodellen kan være et redskab i kommunernes prioritering
man holder styr på hvilke potentialer der er for indtægter og udgifter i forbindelse med prioriteringen af de sociale indsatser det er imidlertid også vigtigt at få understreget at modellen ikke
beregner effekten af de forebyggende indsatser men giver et skøn over størrelsesordenen af den økonomiske
komme hvis et givet antal personer ikke ender i en udsat gruppe
så må sige prissætte omkostningen ved sociale problemer og dermed også gevinsten ved at
kan derimod ikke sige noget om hvorvidt man rent faktisk løser sociale problemer med forskellige virkemidler det kan man ikke vide på det her
jo sige at kommunerne selv skal skønne
hvor mange personer der som følge af de forebyggende indsatser vil undgå
for eksempel et stofmisbrug en livsstilssygdom eller
og i forhold til at implementere en økonomisk model i stil med skandiamodellen har regeringen et synes jeg sundt princip princip om at indregning af konkrete adfærdsvirkninger
i forbindelse med økonomisk politiske initiativer herunder også
skønnes der altid over adfærdsvirkninger
beskæftigelse løn og produktivitet som følge af konkrete initiativer på beskæftigelsesområdet for at tage et
og typiske adfærdsvirkninger kan være længere eller kortere ledighedsforløb eller beskæftigelsesforløb
der indregnes adfærdsvirkningerne og der foreligger egentlige empiriske oplysninger et egentligt empirisk grundlag som peger på at der må forventes at være en væsentlig effekt og at grundlaget vurderes at være tilstrækkeligt til at
på en række andre områder er der omvendt ikke faste holdepunkter for at skønne over de offentlige investeringers dynamiske konsekvenser
bygger på et egentligt empirisk grundlag om adfærdsvirkninger de bygger på erfaringer med hvordan ting virker i i praksis
er ikke at man opererer med nogen form for erfaring med hvordan ting virker i praksis
med skøn over hvorvidt ting kan bringes til at virke i praksis derfor er der
altså på egentlig tung
vi i øvrigt løbende følger med i udviklingen
og med sanktionerne over for kommuner og regioner jo har skabt klare og ansvarlige rammer for den økonomiske politik i
store budgetoverskridelser i samme omfang som vi tidligere har set særlig i
lave renter der gør sig gældende for
at de overordnede finanspolitiske mål
da det vil svække troværdigheden om rammerne for den økonomiske politik
blev den jo vedtaget af et meget bredt flertal i juni to tusind og tolv
sammen med venstre og konservative for budgetloven
trådte i kraft fra finansåret to tusind og fjorten så vi har på den måde kun et enkelt fuldt finansår
centralt at gennemføres på et solidt grundlag
inden vi begynder at foretage ændringer i lovgivningen
selve budgetloven er der derfor indsat en revisionsbestemmelse
regeringens klare holdning at der først bør fremsættes forslag til revisioner af budgetloven i folketingsåret
som fastsat i budgetloven
det økonomiske råd
af budgetloven er ganske vide muligheder for at videreføre og forbruge midler for de enkelte institutioner og det gælder i både stat kommuner og regioner de relativt få begrænsninger vi har indført
i retning af at det gennem central koordinering i langt overvejende grad har været muligt at imødekomme ministeriernes ønsker om forbrug
det er på den måde indtil videre lykkedes at skabe et fleksibelt system inden for klare udgiftsmæssige rammer så budgetloven
hvor der på den ene side er fleksibilitet og mulighed for langsigtet planlægning i de offentlige institutioner
en samlet overholdelse af udgiftsloftet og de finanspolitiske målsætninger budgetloven og de medfølgende sanktioner
for at leve op til de aftalte rammer for økonomien og det bidrager til at sikre troværdighed om den overordnede udgiftsstyring og det er helt centralt for tilliden til dansk økonomi med det
nu kommet styr på udgifterne i kommunerne det er klart at kommunerne skal have tid til at vænne sig til det nye system og vi også set nogle meget klare tegn på
bliver bedre og bedre til at ramme stregen nedefra om man så må sige
der stilles til rådighed underskudsgrænsen i budgetloven skal jo ses i sammenhæng med at de offentlige finanser i danmark er
giver større sikkerhed for at det faktiske offentlige underskud ikke overstiger tre procent af bnp under normale lavkonjunkturer danmark har også
tusind og femten planerne sat mere ambitiøse mål for den strukturelle saldo
blev gjort gældende i eus mindstekrav afslutningsvis
og det er bestemt inklusive sf der var med til at vedtage budgetloven kan være meget meget stolte af det er for mig at se helt afgørende at troværdigheden om de økonomiske rammer fastholdes
det også min vurdering at vi skal give budgetloven lov til at virke så eventuelle fremtidige justeringer sker på et solidt erfaringsgrundlag og ikke på fornemmelse og kritik der baserer sig på et meget spinkelt empirisk
forhold til at udnytte de rammer man har fået stillet til rådighed rent aftalemæssigt og der har jeg det sådan at det synes jeg ikke man med rimelighed kan bebrejde kommunerne
det ville være rigtigt at bebrejde kommunerne at de optræder forsigtigt og sørger for at de med sikkerhed ikke overskrider deres budgetter så tror jeg at det her med at ramme målet i højere grad
mere og mere handler om noget så umådelig kedeligt men også vigtigt som økonomistyring altså at man i kommuner og regioner men jo også i staten hvor vi selv er ansvarlige som regering bliver bedre
meget præcis idé om det flow af udgifter der er igennem et helt
så flere kommer i arbejde eller får en uddannelse samtidig
ved indgået en række politiske aftaler med sf og enhedslisten for at afbøde konsekvenserne af den alt for hårde indfasning
folkeparti og vk regeringens dagpengereform der viste sig i de senere år
det vil jeg gerne kvittere for vi har sammen gennemført en midlertidig forlængelse af dagpengeperioden på en halv år vi har igangsat en særlig indsats for ledige i risiko for at opbruge dagpengeretten
uddannelsesydelsen den midlertidige arbejdsmarkedsydelse og senest kontantydelsen som har sikret et et midlertidigt forsørgelsesgrundlag for de personer der risikerer at stå uden forsørgelse som følge af vk
de samlede udgiftsmæssige konsekvenser af de aftaler jeg lige har omtalt beløber sig til over
er inklusive midler til kontantydelsen
at udarbejde en samlet forbrugsopgørelse for de midler der indgår i opgørelsen af de godt fire
indgår modgående mindreudgifter til andre ydelser ligesom nogle initiativer
fremgår en række initiativer ikke på særskilte
af enogtyvende januar to tusind og femten
hvor det er muligt og derfor vil jeg henvise
historier om aktiverede der bliver
bliver der gjort op med hele den måde aktiveringsindsatsen fungerer på i dag så holder man op med at betragte arbejdsløse som nogle der ikke vil i arbejde og som skal piskes og motiveres og sendes på diverse kurser for at studere hitlers underskrift
desværre også radikale venstre at en stor del af regningen på alt
med store nedskæringer i dagpengene når der kommer et nyt flertal står vi altså i en situation med rigtig mange arbejdsløse
er at man faktisk vil sikre at folk ikke falder ud
at en del arbejdsløse om noget tid ryger fuldstændig ud af dagpengesystemet og at mange af dem kommer til at stå helt uden indkomst fordi de er gift eller fordi de har lidt friværdi i deres bolig vi ved
være med til at skabe et system så man ikke ryger ud af dagpengesystemet og kommer til at stå helt uden indkomst
clausen mener herre simon emil ammitzbøll virkelig
tilsyneladende har
at de ikke synes det er vigtigt at rigsrevisor
oplysninger for mig at se er det nogle
gik ud over
vi skal have en situation
man overtræder reglerne eller ej hvor vi skal finde os
jo afgørende at det også bliver til noget
se at det ændrer noget
kan mærke det i deres hverdag det er ikke så vigtigt for mig om de er klar over at
det nordiske samarbejde jeg har for længst indset at
med at få journalister til at skrive om det nordiske
bare de mærker at der faktisk sker noget i deres hverdag at vi faktisk sammen løfter nogle af de kæmpe udfordringer som vi står over for og som vi vil være meget bedre til at løfte hvis vi gør det sammen
det jo være en forskel der kan mærkes jeg synes altså at det her går uendelig langsomt når man ser på hvilke muligheder vi faktisk har rapporten om norden som global vinderregion
det om til norden som en solidarisk region
hvis vi skal udnytte de styrker vi har i norden til at sikre at vi fortsat kan klares
vi ikke ender som en taberregion men det kræver jo at vi rent faktisk arbejder med den det kræver at
ministrene og ikke mindst at vi inddrager de mange folkelige bevægelser at vi tager
har været vores styrke
folkeligt engagement jo været en af de helt store afgørende styrker i det nordiske samarbejde de samfund vi har i dag er jo i høj grad udviklet af stærke bevægelser derfor skal
de bevægelser med det synes jeg nærmest er fraværende i de globaliseringsudspil som vi ser fra ministrene her savner jeg altså at man for alvor går ind og siger
bliver nødt til at få sat et nyt tempo
bliver nødt til at sikre at organisationerne kommer med at vi får de mange ideer
får befolkningerne engageret i
af store virksomheder der tjener en masse penge men hvor det meste af produktionen sådan set ligger i den anden ende af