syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
vi skal have en teknisk omlægning af afgifterne
poulsen kan være med til at oplyse hvem der
skal gøre meget mere men men jeg spørger
ikke sf var med i den aftale men måske sfs ordfører kunne oplyse hvem
som regeringen foreslår og som oppositionen presser på for så vil det betyde en skattelettelse
bruge råderum på topskattelettelser nu kæmper man med arme og og ben for nu skal vi
den anden model som jeg har spillet på banen hvor man laver en provenuneutral omlægning altså hvor man skruer ned for det parameter
er i god gænge at vi får en videre drøftelse af det efterfølgende frem til det næste lovforslag men jeg
tager en god drøftelse også med kommunerne for at finde ud af om de nu har fået de rigtige beføjelser så de også kan følge op på opgaven og det samme med erhvervsstyrelsen
der kommer den her evaluering af værelsesudlejningsdelen allerede i andet kvartal to tusind og nitten fordi det er et af de steder hvor vi også har nogle bekymringer om om vi nu har styr på at lave de rigtige regler men man må også sige
er et nyt område vi har bevæget os
og værelsesudlejning af helårsboliger så derfor
ret oplagt komme nogle justeringer når vi får får kigget på evalueringen senere men vi føler os godt betrygget med den redegørelse ministeren er kommet med og med de bilag han har sendt over til udvalget så derfor kan vi også fra mit partis side stemme for det her lovforslag
afgiftslettelser hvoraf den ene er en sænkelse af
af afgiften på lystfartøjsforsikringer
det bliver de så fremover med det her lovforslag
bare at bruge elopvarmning som jo er langt bedre fordi
omfang er produceret via vindmøller
er at det gavner turismen
koldt langs kysterne vil man
sommerhus op og så leje det ud igennem længere tid af året og det
det jo ganske positivt noget som
det grænsen er for almindelige parcelhuse
mere almindelige sommerhuse der fik noget ud af den her
bruger rigtig meget strøm men jeg må også ærligt sige at da vi havde drøftelsen under
halvere grænsen eller
er noget man med rette kunne kigge på senere hen hvis man fik noget finansiering man kunne bruge på blandt andet turismeerhvervet eller andet
lystfartøjsforsikringer hvor satsen nedsættes fra en
så med de ord skal jeg sige at vi fra dansk
den del med sommerhusene som kan få elvarmeafgift
forbedring for klimaet man må gå ud fra at det fortrænger en del der i dag fyrer op med at de så måske får en varmepumpe eller på anden måde bruger el som jo typisk er produceret via vindmøller
er en forbedring at man nu
af danmark og store dele af tiden er det jo via vindmøllestrøm i dag og
grønne og det er ganske positivt også får brugt dem til noget positivt i stedet for
det ud af landet stort set gratis fordi vi ikke selv kan bruge det
skal have en afgift på en forsikring af en båd vi plejer
folk skal have mindre af altså for eksempel en afgift på noget som forurener eller en afgift på noget som er usundt men hvorfor i det hele taget have en afgift
for to tusind og nitten som indeholder flere forskellige
hvor det første jeg vil nævne er nedsættelsen af afgiften på øl og vin som jo har det åbenlyse formål at mindske grænsehandelen
mindske grænsehandelen er jo at vi derved kan sikre
at ligge i danske butikker og mere omsætning i danske butikker betyder jo også flere danske arbejdspladser og det synes vi da er vigtigt at vi har fokus på men
set også et andet godt argument som man tit glemmer når man snakker nedsættelse af de her afgifter
for at aflevere deres varer for at danskerne så kan koble traileren på bilen
set være bedre for miljøet hvis man handlede sine varer i butikkerne tæt på hvor man boede og der er det her trods alt
til grænsehandel og i forhold til miljø en andet tiltag er et ret lille tiltag
er afskaffelse af registreringsafgiften på fly et tiltag til fem million kroner
på at kæmpe ind i finansloven men
jo et kompromis blandt forskellige partier hvor vi så
har kæmpet for at få en milliard kroner til bedre vilkår for pensionisterne og hvor andre partier så har håbet på
få det her med men vi støtter selvfølgelig også det tiltag fordi det er en del af en samlet aftale det tredje punkt i lovforslaget er afskaffelse af
forholdsvis lille økonomisk femten
den bliver fjernet er jo som man også kan læse i lovforslaget at brugen af fosfor i foder reguleres af en anden lovgivning fremadrettet og
brug for at regulere via afgiften
sidste tiltag som så er finansieringen
er en forhøjelse af restskatteprocenten for selskabsskat
det er jo sådan i dag at hvis en virksomhed betaler for lidt i acontoskat
en restskat og den restskat skal man så betale rente af indtil man
procent fremover bliver den så på fire
procent begrundelsen bag det forslag er jo at det ikke skal kunne betale sig
for lidt i acontoskat og derved have en gæld til staten i forhold til
kigger på det her samlede lovforslag men med de ord skal jeg sige at vi
at skabe øget mobilitet og har fokus på at skabe et danmark i
initiativerne jo at man vil videreføre og
høje befordringsfradrag for yderkommuner hvilket da er ganske
vi rigtig glade for at vi nu får gjort det permanent men også at man får udvidet det her
ti ekstra øer så der er flere der bliver omfattet af
overnatning for folk der bor på en ikkebrofast ø
der kommer et standardfradrag for passage på fjordforbindelsen frederikssund
en standardprocedure
er noget der foregår mellem kl og regeringen men vi støtter også den del
jo supergodt at vi laver de her tiltag som er med til at skabe et danmark i bedre balance og det er fint med højere fradrag så man kan pendle til arbejde fra de her kommuner
man at man har en erhvervsindkomst per indbygger som er under halvfems procent af
kommunerne samtidig
hovedstaden hvor der skal investeres massivt i infrastruktur
altså hvad nu hvis man tog fat i at kigge på
initiativer for at skabe et danmark i bedre balance men
vi havde udviklingsplaner alene for hovedstaden
der foregår rigtig meget og der er en positiv udvikling der hvor der ikke er så meget positiv udvikling er i de fem og tyve kommuner som vi giver et ekstra fradrag
infrastruktur i de områder
for at understøtte det yderligere ud over det her med befordringsfradraget som er positivt vi savner lidt at
for at støtte de her kommuner hvor der er en lav gennemsnitlig erhvervsindkomst
lave erhvervsdrivende fonde i andre eu lande altså ikke støtte dansk erhvervsliv
understøtte at man flytter danske virksomheder ud af landet for at blive
fond i et andet land det gavner i hvert fald slet ikke noget i danmark og
på de her fem og tyve kommuner hvor der er en meget lav erhvervsindkomst
er noget smukt natur så er der nogle kæmpe begrænsninger på at kunne lave noget erhvervsudvikling
skal kigge på mere generelt
økonomiske pakker eller hjælpepakker af en art men generelt virker det bare lidt underligt
lave kunstige øer og det andet sted kan man ikke sætte et hus op tre
træk altså hvor vi ikke kigger på den korte
ud dog i meget lille grad
man skulle tage et større opgør og sørge for at
område jeg kommer fra er danmark største mejerikommune men for at læse til mejerist skal man tage til
med fordel kunne have et langt bredere fokus og måske på lige skattepolitikken som
sammen og lavede en aftale det var ganske positivt at vi kunne stå sammen om det det tror jeg
med med det her lovforslag som jo handler om at undgå skatteudhulning og overskudsflytning
bygger jo vores overenskomster på den standard som
det der er vigtigt i den her konvention er at man
vi nok har aftaler med omkring hundrede lande eller
rigtig positivt der hvor det kan være svært med det
er svært helt at gennemskue hvilke konsekvenser det har nedad i kæden
lidt betrygget af at der er så mange lande som ser ud til at sige ja til den
vi støtter fuldt ud den internationale indsats der er imod skatteudhuling og overskudsflytning og vi synes også det er rigtig godt at det sker i regi af
forum hvor der er virkelig mange lande med det der gør det stærkt er at man på den måde kan lave internationale aftaler med så mange lande som muligt det
en aftale som vi fra dfs side også er en del af så
støtter vi lovforslaget som helhed det handler jo om at
det her bilag som var til elafgiftsloven som gjorde at liberale erhverv betalte en højere sats
udmærket at vi gør at de får billigere strøm men jeg synes egentlig at baggrunden for at vi tager det her tiltag er ganske grotesk det handler jo om at eu har fortalt os at
må de ikke få en lavere sats som andre virksomheder
dem som er på det her bilag og det medfører jo så at
det er da en underlig logik at have i eu at kriseramte virksomheder
højere afgifter end en tilsvarende konkurrerende virksomhed som fungerer så man på den måde er med til at skubbe virksomheder sidste stykke ud over kanten
fair og godt at vi i folketinget ikke synes
er måden det skal være på og det løser vi så ved at fjerne det her bilag en til elafgiftsloven men det er altså en underlig ting
der nogle virksomheder i krise som som bliver anset for
få statsstøtte godt nok måske på lige fod med alle andre virksomheder i den samme branche men fordi de er i krise
må de ikke længere få den lave strømsats og så skal man så ødelægge det fuldstændig for dem og gøre det endnu sværere at overleve det er fuldstændig gak eu lovgivning
så får rettet op på det så vi ikke kommer i de her groteske situationer hvor kriseramte virksomheder skal presses helt ud over
rette vej blandt andet ved hjælp af at vi nu er i gang med det fjerde lovforslag som skal forsimple reglerne den foregående ordfører har allerede nævnt hvad indholdet er så det vil jeg ikke kede forsamlingen
rigtig positivt at vi står sammen om at få lavet
bedre chance for at man fremadrettet kan få en effektiv inddrivelse
vi også har snakket om i kredsen bagved kommer der et femte lovforslag som
en ganske fornuftig forsimpling
som gør at man kan få det her til at fungere fremadrettet
jeg vil betragte som forholdsvis små justeringer
skal man selvfølgelig have en god mulighed for at kunne klage og få afprøvet sin
vigtigt at der er en god retssikkerhed og at man får den bedst mulige bedømmelse af sin sag der har vi så lavet en aftale fra december to tusind og atten som alle partier er med i og derfor kan jeg allerede nu sige at dansk dansk
som den foregående ordfører også var inde på er formålet at der har været en rigtig lang sagsbehandlingstid
sin skatteansættelse aftalen er selvfølgelig et udtryk for et kompromis
tror jeg vi alle sammen har det noget er godt og noget er mindre godt men jeg tror
ting i det oprindelige udspil som egentlig var en forringelse af
kiggede på hvordan man kunne forringe
et møde med med sagsbehandleren
af det bestående system viste
ret tydeligt synes jeg at det var i skatteankestyrelsen at der var en
skatteankenævnene og landsskatteretten nogle sagstyper flytter nedad og andre flytter opad og det synes vi der er god fornuft i
at vælge mellem et skatteankenævn eller landsskatteretten det har der været en del kritik af i høringssvarene og
er specielt godt men det handler jo om
en bedre udnyttelse af vores skatteankenævn som jo
ikke fik ret mange sager til behandling
bedømmelse af deres sag i landsskatteretten så for at imødegå det har vi blandt andet i den her aftale og også med lovforslaget sat nogle ting i gang for at styrke ankenævnene
ind i ankenævnene der bliver lavet nogle indslusningsforløb så man øger fagligheden fra starten af og
de skattefaglige foreninger
føle sig godt og fair behandlet der også
gå direkte til domstolene så man ikke skal vente i seks måneder og også et udmærket initiativ så alt i alt synes vi det
partier så derfor kan vi fra mit partis side
husker er det nummer seks eller syv i rækken baggrunden kender vi
fælles inddrivelsessystem efi der blev skrinlagt gælden stiger og stiger og
er så gang i udviklingen af et nyt it system
erfaringerne fra det gamle system som gik ned var jo at reglerne
understøttelse som som fungerede derfor har vi så nu i
for at få forenklet reglerne så det faktisk er noget man kan håndtere både
får en inddrivelse der virker det er jo ikke bare for at få penge i kassen men også som den foregående ordfører var inde på
om folks retsfølelse hvis man kan se at nogle kan slippe for at betale deres moms deres bøder eller andre ting som de kan have af gæld
så så skrider retsfølelsen og skat er jo en af
det er vores sundhed eller vores politi eller andre gode sager så det
drønvigtigt at vi får det her op at køre og gerne hurtigst muligt og der synes jeg det er godt og vigtigt at vi i folketinget får vedtaget nogle lovforslag som faktisk gør at it implementeringen kan blive mere stabil eller mere driftsikker
til at håndtere så så derfor støtter vi fra
af medieaftalen fra juni to tusind og atten
vi skal omlægge støtten så den bliver mere balanceret mellem trykte medier og internetbaserede
aviser i papirform
er momsfritaget mens aviser
elektronisk form ikke er momsfritaget tilsvarende
pålagt lønsumsafgift mens elektroniske aviser
fulgt med den teknologiske udvikling rigtig mange mennesker får deres nyheder via internettet
en pdf fil hvor de kan se deres aviser
så et forsøg på at skabe en platformsneutralitet
lønsumsafgift og derved stilles de to aviser lige så langt så godt
forhold til magasiner og ugeblade som jo ikke er momsfritaget
set igennem rigtig mange år eller hvad med nyhedsmedier som
pålagt moms så man må ærligt sige
kommet helt i mål som det er lige nu
fuldstændig planker den jamen så er den ene jo pålagt moms mens den anden ikke er
så rent konkurrencemæssigt så der er en række spørgsmål nødt til at få
efterlyst af den foregående
at man sagde jamen skulle vi så ikke bare lave nulmoms også på magasiner og ugeblade
de jo stillet lige det
er tilhænger af men udfordringen er at momsdirektivet
der er en såkaldt standstill bestemmelse en stå stille bestemmelse
snuptag
er opmærksomme på derfor er det jo også at vi har sat gang i den her konkurrenceanalyse
analysere det nærmere og finde ud af hvad det
der er på det her område også nogle
internetartikler eller hvordan man
et medie for eksempel tilbyder at man kan få sin pdf fil uden moms
gratis adgang til at logge ind på de her plusartikler
fået ind på deres mail vil jeg gætte på på det er jo helt fair at man som avisudbyder
reglerne skal forstås så selv om vi egentlig synes at det her
fin aftale vi har lavet om medieforliget
det også oplagt når man kommer til udmøntningen af lovforslaget at man så også får klarlagt hvordan
implementeres ude i virkeligheden for de her aviser og
fuldstændig så det derfor at jeg har stillet de her spørgsmål som
et senere lovforslag skal henvise til den første tale under det her lovforslag og det kan
værre noget så jeg tror jeg holder mig til det jeg vil sige nu som nævnt indeholder det her lovforslag flere delelementer
vil nævne er det omkring godtgørelse af afgifter hvis varer gives til velgørenhed som jo virker fornuftigt nok
donerer noget chokolade eller noget kaffe til en kasse med julehjælp eller
herberger eller varmestuer
ikke inden har modtaget betaling for varerne det synes vi endda ville være ganske fornuftigt fordi det
til at man donerer varerne væk i stedet for at smide dem i i skraldespanden hvis
tæt på en udløbsdato eller andre ting men det rigtigt som socialdemokraternes ordfører
noget bureaukrati fordi der bliver en masse ting man skal opgøre og registrere og der bliver noget kontrolarbejde
ulemper opvejet mod hinanden synes vi stadig væk at det er en ganske fornuftig idé at
kan vælge at donere nogle gode varer til gode
element er implementering af det nye momsdirektiv som blandt andet skal gøre det sværere at snyde med med moms ved eu handel det er jo et område vi har set der har været rigtig meget svindel med over mange år
løser helt op for det men det er trods alt nogle små justeringer som gør at der er en lidt mindre chance for at der bliver svindlet massivt med med
moms henover eu grænserne
udmøntningen af aftalen på motorområdet som vi jo indgik på baggrund af at der blandt andet kom en meget kritisk rapport fra rigsrevisionen som jo viste at man i skat havde vidst i tre år at der blev snydt massivt på det her område
agere på det men da rapporten så kom frem og
været noget pressedækning på det valgte vi så i et enigt folketing som jo også er positivt
på det og afskaffe den her selvanmelderordning og
noget af aftalen bliver så udmøntet her blandt andet ved at vi afskaffer den her godtgørelse på fire hundrede kr hvis man bliver indkaldt til syn med sit
på punktafgifter i en slikbutik eller andet får man jo ikke penge for at blive kontrolleret men alt i alt er
er jo en udmøntning af en aftale som alle partier står bag så derfor kan jeg allerede nu sige at vi støtter lovforslaget det handler om som
begge to har forældremyndigheden fremover skal dele børne og
en ordning hvor barnet er syv dage ved den ene forælder og syv dage ved den anden forælder
delt børne og ungeydelsen og det synes vi da er ganske fornuftigt vi
villige til at kigge på det i aftalekredsen hvis der er behov for det
støtte det her lovforslag da det
sælgerpantebreve som jo er et ønske dansk
få det tredjebehandlet alt efter hvornår valget
der er en del landmænd som er oppe i årene og det kan være svært for unge nye landmænd at få købt et landbrug fordi det er svært at finansiere
der kommer sælgerpantebreve jo ind i billedet som en del af løsningen fordi man med det her kan få finansieret ti procent af landbrugets værdi med et sælgerpantebrev
man kan få lavet nogle generationsskifter i i landbruget
masse gode positive effekter i det som er er værd at nævne
yngre landmænd nu får mulighed for at overtage
fordi unge nye landmænd typisk vil investere noget mere i deres bedrifter end folk der måske er på vej ud af branchen
bare med et almindeligt parcelhus så bygger man
investerer jo også typisk i deres nye hus
landbrugene man vil få en højere produktivitet fordi unge nye landmænd
for at få en moderne bedrift igen
er også et andet vigtigt element i det her som man måske ikke normalt tænker på
kommer der typisk også nogle børn med børn som kommer til at understøtte den lokale skole i landsbyen
til at gå i daginstitutionerne men det kommer også til at betyde at der kommer flere ressourcestærke familier ud i landdistrikterne som
kan deltage i foreningslivet bestyrelsesarbejde eller andre ting
man ser at man kan få et sælgerpantebrev som kan
på et landbrug
der en ting jeg vil nævne som ikke er med i forslaget men som vi i
hvor det også kan være svært at få lavet et generationsskifte men det er ikke med i den her omgang fordi det
af en model man skal have lavet men
for at man kan bruge sælgerpantebreve inden for fiskerierhvervet så man også der kan få
sømandsfradrag for søfolk på forskningsskibe og
synes vi da er ganske fornuftigt
jo tidligere i erhvervs og vækstpakken sørget for at specialskibe
man kan få specialskibe ind under dis ordningen
vi har lavet en ordning for at holde danske skibe i danmark altså
i danmark man siger at medarbejderne kan få løn skattefrit
op til for man kan få specialskibene ind under dis
er at hele ordningen skal laves om hvilket betyder at danske medarbejdere
skat i danmark rederierne kan vælge at have skibe
cypern med medarbejdere fra
fra medarbejdersiden er en god idé de kan arbejde hvorhenne de vil og ikke
indflage deres skibe hvor de vil
få udboret hvad det betyder hvis man siger ja til det her
hun ikke ville gennemgå alle tiltag jeg
pensionskasserne og for myndighederne og det synes vi også er ganske fornuftigt at vi får
livrenter og ratepensioner hvilket
data som var borgerens som flød ud derfra men jeg synes egentlig der har været nogle gode svar blandt
mulighed for at man kan flytte årets indbetalinger mellem de forskellige pensionsformer
åbner det ikke også op for at man kan have en form for spekulation
er jo forskellige fradragssatser
for spekulation i det fordi man så måske kan få
regler for udbetaling og andre ting det er
dør for at man kan sidde og spekulere i
jeg ikke har nogen kommentarer til og så
de her enkelte spørgsmål som vi gerne vil have afklaret men
for vi havde det her inddrivelsessystem kaldet efi som blev skrinlagt
steget og er vel oppe på en hundrede og tyve milliard kroner nu
fremtidige inddrivelse men en af erfaringerne fra
og sammen og nu er smidt i skraldespanden
er rigtig positivt men det er jo også helt afgørende for at man kan få et system som kommer til at virke i fremtiden at man
skatteområdet fordi det er et kompliceret område og et område
set også at forstå for virksomheder og
ret nyskabende og måske også lidt problematisk at det er eu der
med det her lovforslag bestemmer at det lige præcis er fem procent af alle erhvervskøretøjer der skal indkaldes til kontrol altså fem tusind to hundrede kontroller det er
jeg er imod at man kontrollerer de her køretøjer
set ganske fornuftigt spørgsmålet er hvem venstre
og her er der jo så et konkret tiltag er det virkelig nødvendigt at vi har et eu system der bestemmer kontrolniveauet i medlemslandene kan vi ikke godt selv finde ud af det i folketinget eller på ministerielt niveau for
på alle områder jeg synes jo
kontroller i en årrække
nævne er den her udmøntning af aftalen om
ligger på skatteministerens område
at der blev svindlet ret massivt med eksport af køretøjer
massiv svindel med det man kalder selvanmelderordningen altså hvor man som erhvervsdrivende selv kunne melde ind hvad ens bil var
man konstateret at det kunne man
håndtere ude i branchen så derfor har man så fundet en ny model hvor vi afskaffer selvanmelderordningen
der skal være nogle specielle synshaller som så
for det før har det været
det koster nogle penge at få en myndighed til det og derfor er
indførelse af nogle gebyrer som skal være med til at finansiere det
en god måde at finansiere det på altså at det er dem som eksporterer bilerne som så også betaler for at det faktisk bliver værdisat rigtigt
den del af lovforslaget den anden del som også er nævnt af andre
lave de her vejsidesyn som nævnt
politiet der hiver lastbilerne ind til siden og så er det
men politiet er også presset i dag
det giver god mening at man vælger at sige at skulle færdselsstyrelsen ikke få lov til
så er der den sidste del som jeg også nævnte i mit spørgsmål til venstres ordfører som jeg synes er lidt
vi har en kontrol af de her store erhvervskøretøjer men det mere principielle er
så også være kiosksvindel eller selskabssnyd eller momskarruseller
jo for at få en adfærdsregulering af erhvervslivet så de faktisk holder op med at køre ulovligt
var massive problemer så man faktisk har givet op i en årrække men det må landene da selv
har en overnational myndighed som eu der bestemmer
det lige præcis det her kontroltryk der skal være i de enkelte medlemslande for jeg synes at det kan man altså godt selv finde ud af enten her i folketinget eller ovre i transportministeriet så
synes det er en uskik at man på den måde tror at man skal bestemme et lands kontroltryk fra eus side det gør vi altså bedst selv i medlemsstaterne
det principielle i hvem der så skal bestemme kontroltrykket
jo helt enig i at det er vigtigt at kontrollere de her lastbiler
så gearer vi kontroltrykket op til seks tusind biler
massive problemer så de holder det høje kontroltryk det kan medlemslandene jo godt selv finde ud af så det er ikke for
hvad kontroltrykket skal være på det her område eller på kiosksvindel eller momssvindel eller eller andre ting
resten godt kan finde ud af det skal man så lave standardregler fordi land ikke kan finde ud af det
betyder jo ikke at eu skal beslutte det
standarden for det og så opfylder vi vores forpligtelser og så er der ikke mere fokus
også mit budskab der kunne jo nemt komme en periode hvor
nu bliver vi oversvømmet af lastbiler i dårlig stand og
andet område på færdselsområdet som så har brug for at få en ekstra kontrolindsats
fra bruxelles man bedst kan se hvad
med ministeren at det er godt at man får øget kontrollerne men
eu bestemme antallet af kontroller og kontroltrykket
være folketinget eller ministeren som
minister som så er delegeret videre til en styrelse men hvorfor skal eu bestemme det her altså der kan
så hvad er logikken i at det skal være eu der skal bestemme det her og ikke det danske
kunne henvise til ministerens egen partifælle statsministeren som jo i åbningstalen gjorde noget ud af at at fordi man kan se et problem skal man
for at smøre et kontroltryk ud over alle lande
hvorfor kunne det ikke
fremgår af lovforslaget fra en tid omkring finanskrisen hvor vores banker skulle
noget mere så de havde noget at stå imod med når der kom en potentiel ny finanskrise det
man gav det her fradrag fordi hybrid kernekapital så kunne træde ind i stedet for egenkapital og derved også give en polstring og det kunne jo være godt på det tidspunkt men
eu så meddelt at det her fradrag kan agere ulovlig statsstøtte til bankerne
fremgået af debatten er en del af finansieringen
er lavet omkring ret til seniorpension for nedslidte hvor de her tre hundrede og halvtreds million kroner
synes er er ganske fornuftig men jeg vil også jeg undrer mig over hvorfor man har valgt at pille det ud af aftalen fordi det
standard herinde at hvis der er finansiering fra et lovforslag
vises det også hvilken aftale det så indgår i
til seniorpensionen eller hvad der ellers kan være af grund til det
vide at de her penge går til seniorpension
så alle os andres skyld
man har fjernet den her sætning fra det gamle lovforslag hvad skyldes det vil man ikke bruge
starte med at bruge som en del af finansieringen jeg køber ikke helt
er jo stadig væk et flertal i folketinget der står bag aftalen
koblingen er der jo stadig væk til den finansiering for man støtter aftalen og man støtter finansieringen hvorfor så pille det ud det giver jo
sige nu at det gør vi også denne gang det er en udmøntning af en aftale om
før valget var var med i og derfor forventer jeg også
en bred opbakning til det heldigvis er det sådan at
de fleste nok ikke har brug for at klage
er det også utrolig vigtigt for dem som har brug for det at der er en god klagestruktur med ankenævn landsskatteret
at forbedre det i hvert fald den del der hedder sagsbehandlingstiden som
udtryk for et kompromis
er det nok for os alle sammen jeg vil ret utraditionelt
ud af den tidligere regerings udspil
hvert fald forringede retssikkerheden på rigtig mange områder
det kan man så stadig væk så
et helt andet sted problemet med den lange sagsbehandlingstid var ikke borgerens
i skatteankestyrelsen rapporten fortæller meget tydeligt at der er en forskel på produktiviteten
på faktor seks så der er
at komme efter tror jeg i skatteankestyrelsen
godt lovforslaget
er for eksempel noget om hvilke sagsområder der skal ligge i henholdsvis skatteankenævn og landsskatteretten
i landsskatteretten hvilket der egentlig ikke var lagt op til inden vi lavede den her aftale fritvalgsordningen ophæves hvilket jeg
at jeg synes det er positivt at vi får styrket skatteankenævnene ved at der kommer
dårligt men grundlæggende er det et ganske godt kompromis som man kan se sig
værste vi har haft af slagsen men der er trods alt forskellige elementer i
er godtgørelse af afgifter hvis varen er givet til velgørenhed julehjælp kaffe til herberger varmestuer og
man ikke modtager betaling for det der kan man så få godtgjort afgifterne for det det synes vi da giver
smidt i en container nu kan gå til noget godt
set ganske fornuftigt et andet element er
nyt momsdirektiv hvor der er nogle tiltag for at gøre det sværere at snyde med moms ved eu handel det er forenkling af reglerne om konsignationslagre og kædehandel
foregående folketing og vi støttede det også dengang
at rejsebureauer ikke bliver pålagt salgsmoms af hele beløbet men kun af fortjenesten og det er så egentlig lidt overraskende
noget dyrere til hovedselskabet som så har en mindre fortjeneste og derved også en mindre
i det hele taget lidt spøjst hvorfor der er sådan en særordning det kan
er en god forklaring på det men umiddelbart lyder
får lavet nogle værnsregler så man ikke kan spekulere
det på den måde så det tiltag støtter vi også derfor
konkludere til sidst at vi støtter hele lovforslaget
nævnt om at ændre reglerne så de ikke kan udnyttes utilsigtet og
kan udnyttes man nævner det inden man
melder opad i systemet så man faktisk fanger problemerne før det bliver
andre ting som kan
hedder indgreb mod utilsigtet udnyttelse af gennemsnitsmetoden ved opgørelse af aktieavancer det handler om brugen af a
et kunstigt skattemæssigt aktietab
er helt med på at det er godt at man får
aldrig nogen sinde været handlet man skriver selv i lovforslaget og jeg
anskaffelsessummen efter værdien på den enkelte aktie
i at vi skal have lukket skattehuller hvis de er der men
noget som aldrig har været handlet
først og fremmest høre ministeren om hvad man har tænkt sig at de her tres million kroner skulle gå til
noget andet godt for at
man kunne koble de her penge sammen med det næste forslag l otte og fyrre om cfc beskatning
som potentielt koster penge kunne det
jo et udtryk for at det er en lukning af nogle huller som ikke er benyttet
at ministeren siger at det er fordi det er blevet benyttet og så er det vel ikke en tidlig advarsel så er det
det man har skrevet i lovforslaget det er derfor jeg undrer mig man lukker et hul som ikke er
ministeren er indstillet på at de partier som stemmer for det her lovforslag også er med til
så skal bruges på det næste forslag altså en substanstest til cfc beskatning eller
god stil at dem der var med til at løfte lovforslaget igennem som jo ikke er noget man har bundet hinanden op på med en aftale eller andet
til at udmønte de her penge det ville jo være naturligt for det er jo ikke noget der er brugt i en aftale eller på anden vis så jeg synes jo bare at det kunne være god sund
ganske fornuftigt men jeg vil
fordi det er socialdemokraternes erfaring at det typisk er novo nordisk danfoss eller grundfos der spekulerer i
er jo en overimplementering af et eu direktiv
langt stærkere regler for danske virksomheder end vi gør for udenlandske virksomheder altså stiller dem dårligere
men hvorfor skal danske virksomheder
har valgt at lave en substanstest de har så vurderet at det ikke underminerer fuldstændig og at det giver åbne døre for skatteunddragelse så hvad
være fuldstændig undergravende at lave en substanstest
man har noget produktion eller andre ting hvordan kan det undergrave lige præcis de danske virksomheder
implementere skatteundgåelsesdirektivet og det kan jo være fint nok men jeg vil
for at undgå at man overimplementerede og de sagde
spørge om venstre kan stemme ja til det her lovforslag
erhvervslivet sagde i deres høringssvar som jo var ret alarmerende og en ret kontant kritik af det her
kompliceret og vi tager det op i udvalgsbehandlingen og støtter fuldt ud en teknisk gennemgang men
har behandlet flere hundrede forslag på skatteområdet og
de kommenterede høringssvar på en hundrede og syv og halvtreds sider måske er
af at man i embedsværket altså i skatteministeriet og
blive enige om det og så kan vi læne os op ad høringssvarene og der er problemet med det her lovforslag at det kan man jo absolut ikke man har skatteministeriet på den ene side og så
fuldstændig stukket af i den anden retning i forhold til at advare mod det her lovforslag
man ikke bare uhindret kan flytte mobil indkomst
datterselskaber i lavskattelande og derved undgå
eu regler der lægger bunden for det og
det bliver ret tungt
side har vi så regeringen som siger
i forhold til hvad andre lande såsom sverige finland og tyskland vælger at gøre så man må
vi skal stramme skruen ekstra hårdt for danske virksomheder som kan flytte penge rundt mellem datterselskaber i det der er behov for i andre eu lande og det er jo
af det det her lovforslag gør jo at det bliver meget præget af skøn
ret svært at administrere og
faktisk laver en undtagelse for virksomheder der har en reel aktivitet der hedder en substanstest
en virksomhed og skulle man så
rent logisk undtages fra cfc beskatning hvis det er et datterselskab i et andet land som
jo absolut ingen grund til at kunne lave den her skattespekulation altså hvis
bureaukratisk end det er
lægger op til vil i sin konsekvens være generelt til skade for danske virksomheders konkurrenceevne novo nordisk siger lovudkastet udfordrer novo
tage høringssvar efter høringssvar og jeg synes
kritiske høringssvar men
sige hvad er behovet i det hele taget for at eu skal blande sig i det her altså det det kommer jo fra en
er eu der siger
der er cfc beskatning
er jo ikke noget der foregår blandt eu landene
læne os op ad et eu direktiv afslutningsvis skal
i udvalgsbehandlingen vil også sige at vi vil gå efter at der kommer sådan en substanstest
om det er en reel virksomhed sådan som der også står i mange af høringssvarene
være oplagt at man tager det op til overvejelse igen og så vil vi også sigte efter at det her ikke bliver en
er bare hvad behovet er for at vi skal beskatte vores store selskaber hårdere end andre konkurrerende lande gør
dansk byggeri dansk industri dansk erhverv alle sammen hvad er det i sfs øjne der er behovet for at vi skal overimplementere altså hvorfor er der
danske koncerner hårdere end man gør i tyskland eller
hurtigt kan flyttes rundt mellem selskaber og ikke om en egentlig produktion af varer
substanstest altså hvor man hiver de datterselskaber ud hvor der
hvor det ikke er cfc beskatning altså mobil indkomst som royalties og
producerer en eller anden vare som man sælger
renter rundt efter hvor der nu er højt og lavt beskattede lande
de regler skal være der men men hvorfor ikke trække de
en substanstest går ud på synes sf ikke at det kunne give god mening at man faktisk trækker de virksomheder ud som producerer reelle varer
reel erhvervsaktivitet
om balancen så er opnået hvad er behovet for at danmark som det eneste land skal
som det eneste land have så brede regler for beskatning af succesindkomst det er det jeg ikke forstår det vi snakker
det eneste land i europa
meget ud af sige skal være der er opnået når danmark som det eneste land har så hård en cfc beskatning
set enig i det med bevoladommen det virker ulogisk altså
lempeligere lovforslag lovforslaget l otte og tyve for et år siden var provenuneutralt og det havde ingen konsekvenser for erhvervslivet
konsekvenser for erhvervslivet ifølge lovforslaget det er stadig væk
ikke ændret noget som helst så det har ikke ændret én krone i vurderingen i skatteministeriet
skrappe cfc beskatningsregler på reel erhvervsindkomst hvad er det for et behov ministeren har for at vi skal have de strammeste regler
er danske koncerner der skal straffes langt hårdere end alle de andre
gerne spørge venstres ordfører om man ikke synes at
skatterådgivere revisorer og advokater
det ikke lidt en principiel problemstilling
er mere tryg ved at det bliver fastlagt i
venstres refleksioner forhold til det retssikkerhedsmæssige i at det er bekendtgørelsesniveau eller det
klare rammer for hvad der gælder og hvad der ikke gælder
det gælder eu direktiver
grundlæggende om at vi skal bekæmpe
aggressiv skatteplanlægning hen over landegrænser ved at man kan udveksle oplysninger mellem skattemyndighederne det synes vi er et rigtig godt redskab
at undgå den her aggressive skatteplanlægning så det er egentlig et ganske positivt tiltag når man kigger ned i lovforslaget
andet om en indberetningspligt for skatterådgivere altså revisorer advokater eller andre det er jo typisk rådgivere i skatteplanlægning og det
brug for en rådgiver der synes vi det er positivt
de får hånden på kogepladen hvis man kan sige det sådan og har et medansvar for den rådgivning de
kommer dobbelt fradrag eller dobbelt beskatning og
positivt nok men
man siger at hvis de går over grænsen skal der
lovforslaget udmøntes på bekendtgørelsesniveau jeg synes jo det er noget der
skulle være en del af lovforslaget i stedet for
mig men når jeg sidder og læser lovforslaget så kan
ikke gennemskue hvem eller hvad der egentlig er omfattet af det her lovforslag og det synes jeg vi er nødt til at få dykket ned i i
man snakker om rådgivers tavshedspligt at det ikke bare
helt klart hvad det er der skal indberettes
kan man blive oversvømmet af oplysninger og så kan de
vigtige jo så drukne i mængden og så får man ikke det ud af det man gerne vil have så
nogle oplysninger man vil have indberettet der står i lovforslaget
skatteordninger
er en ordning jeg kan
man sidder som revisor eller advokat derude
det så alt man bare skal indberette og så drukner skattemyndighederne
vi ikke noget ud af det så jeg er nødt til
meget store mængder data ind i skattestyrelsen så risikerer man vel at man drukner i indberetninger og derved ikke får fat i de væsentlige
spørgsmålet om
udvalgsarbejdet eller i lovforslaget
det ikke noget der er en grundsten i vores retssikkerhed at man har en advokat man kan bede om at få en
det ikke noget der bør være beskrevet i
fordi det nok må siges at være stort set umuligt at lave de her ordninger hvis
som rådgiver kan vide hvad det præcis er der ligger i en skatteordning og
faktisk også kan se det i et lovforslag
et lovforslag på gældsområdet og vi har jo haft rigtig mange igennem
typisk været omkring forsimpling af lovgivningen og her er det sådan lidt forskellige blandede tiltag men alligevel noget der kredser omkring gældsinddrivelsen det første jeg vil nævne er omkring gælden fra skyldnere i udlandet som jo typisk nok vil være
man kan hjælpe med at inddrive hinandens gæld og derfor er nødt til
et udenlandsk inkassofirma eller andet
vælte omkostningerne over på skyldnerne i de tilfælde det synes vi
de private har andre muligheder der har de så bedt om at få de samme muligheder det synes vi fra
model som vi synes burde bredes ud derfor vil
kommuner eller andre ikkestatslige foretagender
aflaste gældsstyrelsen og måske
for en periode i stedet for for hver enkelt gældspost man har jeg har dog et par enkelte ting
at man gerne ville vælge den private eller den offentlige inddrivelse
det reelt er et engangstilbud altså hvis man
bruge de private regler
det er sundt at der er noget konkurrence på det her område
forstand at hvis de ikke får en inddrivelse op at køre som
man håber jamen så kan man også senere vælge at sige at
forsyningsselskab kan vælge den løsning
jeg har stillet et par spørgsmål også i udvalgsbehandlingen og så kan vi jo se på det derefter
handler om oprydning i gamle sager altså
det så er der den den sidste del jeg vil nævne
en hundrede og fem og tredive million kroner egentlig synes jeg grundlæggende ikke
i lovgivningen normalt er der jo fradrag for for renter på på mange andre områder om det så er på boliglån eller andet og der er
men på den anden side skal det jo
som kan håndteres og som jeg forstår lovforslaget
tænke lidt højt jeg sad nede på min stol og
det kommer ind til den statslig inddrivelse og så får
bare hele fradraget det år det er da trods alt bedre
en gældsinddrivelse der kommer til at virke og det skal
man ikke rent
forslag men har nogle spørgsmål til noget afklaring i udvalgsarbejdet men vi regner med at det bliver et ja til det her lovforslag
det er fremtidens gældsposter
parallelt system for den private gældsinddrivelse er der jo i dag
oprette noget det handler om at bruge noget altså vi har jo en gældsinddrivelse som ikke virker og det kan næsten ikke blive dårligere end det er nu så hvorfor ikke bruge de muligheder man har det er det handler om det er et ønske fra branchen selv som siger
gør de private må vi ikke få de samme muligheder
har nogle løsninger som virker og så kan man aflaste det offentlige indtil man så får
så tager man det sure med det søde
der kan være gode og dårlige ting i
hvor det her er er et finansieringselement
sige at så er sf og enhedslisten
i forvaltningsret sten bønsing mener at det er ulovligt når skattestyrelsen reelt betaler den bøde på
kroner for groft groft bedrageri mod skat som
ved modtagelse af seks og firs procent procent af den kontante købspris påtager skat sig
det fulde beløb
fremgår det direkte af aftaleteksten at man skal betale bøden og det
står tilbage med en situation hvor vi har søik som på vegne af danskerne vælger at køre en sag mod banken og får den idømt en bøde på en hundrede og ti million kroner
så en dansk myndighed skattestyrelsen som laver en aftale om at
bøden så var blevet hundrede kroner eller hundrede og ti million kroner eller fem
ikke haft nogen betydning og det betyder vel reelt at man man
lavet har gjort dem straffri fordi man
en smule hult når man sidder som dansker derude og skal sidde og kigge på at man har en myndighed som på vegne af danskerne sørger for at en bank bliver stillet for en dommer
anden myndighed som sørger for
det er altså en smule spøjst og burde i hvert fald ikke være lovligt om
gå for langt hvis man reelt holder bagmændene fri for bøden
hundrede og ti million kr det er jo det det her spørgsmål handler om og så er der jo det næste spørgsmål som handler mere om den anden del
det kan jo være fornuftigt nok at man indgår aftaler men hvis det reelt betyder at
der var ret mange danskere som ville synes at det virkede lidt underligt
få nogle eksterne til at undersøge det på vegne af danskerne altså er en lovlig forvaltningspraksis man har lavet med at sørge for at de
holdt fri for for bøden
statsrevisorerne har sagt at de vil gå ind i sagen men men de kigger måske ikke
ikke mener at man skal have embedsværket til at
indgået en aftale om at betale en bøde på
til at trække noget fra men bøden har man jo
bøden har ikke nogen påvirkning så den flytter ikke på beløbet
få rabat på bøden ud fra at ministeren kan bekræfte og når bøden så ikke har nogen værdi
vi har jo en skattemoral der er under pres fordi vi både har haft udbytteskatkandale ejendomsvurderinger gælden er eksploderet der er momssvindel
gerne i fællesskab men når man så samtidig kan se sådan som de her hvor man laver aftaler med de største svindlere i danmarkshistorien om at de så reelt slipper for at betale en bøde fordi bøden indgår i den samlede sum på en
man får lov til at trække nogle af omkostningerne
er en del af forligssummen problemet er jo lidt det der med retsfølelsen
få en tilsvarende aftale hvis man skylder
fem tusind kroner i skat kan man så sige at har haft en revisor til at kigge på det eller
har alene haft fokus på pengene så mange penge som muligt
sure over men man har glemt dem i den her aftale
nogen betydning at de kan slippe for renter og
at der er et bredt flertal hvis socialdemokraterne ville være med på det her som de jo har været tidligere så
stemme for finansieringen er på plads lovgrundlaget
man tidligere har sagt i en valgkamp fordi det var populært
lovgrundlaget på plads det bliver efterspurgt af erhvervslivet
en smule hult mildest talt når man står og siger
selv er landmand at man kender til problemstillingen og at det er svært for unge landmænd at
for det men man ville ikke lige selv
for det men det må jo så komme an på en test i forhandlingerne
til det før valget og under valget og efter valget
at rigtig mange unge landmænd har svært ved at købe og finansiere et landbrug i
hånden på kogepladen ved at man laver et sælgerpantebrev finansieringen handler alene om at man udskyder skatten den kommer senere men man får lov til at betale den over
ti år og det er jo egentlig en meget lempelig måde
man stemte for altså finansieringen er jo fundet det er
man skal finde en ny finansiering i en finanslov
at ordføreren i jeg tror det var landbrugsavisen sagde at det
det er en god idé altså hvad er det der forhindrer at man bare stemmer for finansieringen er
om sælgerpantebreve og udskydelse af beskatning som
positiv debat og også tak til de partier som har valgt at sige at de vil støtte der er selvfølgelig os der er bag
også nye borgerlige og konservative som har sagt
del partier men at de så så ikke vil sige
på senere men trods alt tak for de positive tilkendegivelser om det forslaget handler jo som sagt
som folk ved om sælgerpantebreve en pantebrevsmodel tror jeg man kalder det i lovforslaget
var en del af finansloven for i år og derved er finansieret et forslag som vi har haft førstebehandling af før valget og hvor der faktisk var et bredt flertal for og derfor undrer
ikke er et flertal for det efter valget og pengene er jo de samme og forslaget er det samme
sket er at vi har haft et folketingsvalg baggrunden for forslaget har vi egentlig været inde på i løbet af debatten men det er jo at der er en del landmænd der er oppe
bliver større
der tror vi som forslagsstillere at sælgerpantebreve kan være en god del af løsningen altså hvor man for ti procent af salgssummen kan få lavet et sælgerpantebrev hvor skatten så bliver udskudt i op til ti år
man hiver op af kassen og bruger folk kommer jo stadig væk til at betale krone for krone hvad de skal i skat men på et senere tidspunkt
ikke en kæmpe skattelettelse men en skatteudskydelse og for mig at se er der altså en væsentlig
en række andre positive ting som man skal tage med i betragtning
et ungt ægtepar køber et hus så skifter de køkkenet ud og
måske noget ny viden med fra landbrugsuddannelsen og det vil faktisk gøre at
typisk en familie med en kone og måske nogle børn nogle børn som går i den lokale daginstitution som går til fritidsaktiviteter
noget der er med til at få gang i vores landdistrikter og holde hånden under en skole eller en daginstitution og der synes vi
trods alt er et sideargument og en sideeffekt som er værd at
hovedargument at vi gerne vil have nogle flere generationsskifter i landbruget det er der behov for og vi synes at det her er en god og
mild måde fordi det alene handler om udskydelse af beskatning og ikke en eller anden skattelettelse man giver til rige landmænd som
en udskydelse af beskatning som gør
fald det virker som en god og mindelig løsning i
at løse et reelt problem for rigtig mange unge landmænd
en række forskellige tilpasninger af ejendomsvurderingsloven jeg tror der er femten tiltag i alt i lovforslaget
overordnet kan sige at de har til formål at gøre det mere
jo alle sammen formål der er svære at være imod
støtte langt størsteparten af
kun lave nogle nedslag på nogle af de punkter som
klager
for at man kan få sat den ned skal der
naboen eller dem som har sammenlignelige ejendomme i området hvordan slår
få klarlagt er
og skal man så klage igen
godt være forhold man har klaget over som efter seks år ikke har ændret sig
med på at man foreslår seks år fordi
er den her grundværdikurve der nulstiller man efter seks år og så kigger man på nye nabosalg som kan have påvirkning på vurderingen men
skal tage kampen hvert sjette år og klage igen og igen
lidt mere tænkt eksempel men men som sagt
venstres ordfører også var inde på kort fortalt to hundrede boligejere som
til ti år ikke har betalt ejendomsværdiskat
efter ti år skal prøve at råde bod på
betaler ejendomsskat det foreslås
hensyn til alle andre boligejere og alle andre danskere som
at betale det de skal jeg synes jo løsningen oprindelig burde
ligne resten af skatteområdet altså hvor man som udgangspunkt går tre år tilbage
om det skal være burdeviden eller om det skal være grov uagtsomhed og jeg tror faktisk
været grov uagtsomhed eller med forsæt
i lovforslaget hvor man skriver regeringen har med
hvor man så gør forskel på boligejerne og det synes jeg
der slipper billigere end andre og det kunne man altså have undgået hvis man bare havde fået
ligne resten af skatteområdet ved at man sagde at det
tre år eller op til ti år
her slags særregler
vi kan støtte langt de fleste tiltag men er ikke tilhængere af den her løsning som er fundet
afklarende spørgsmål omkring klager og retssager
skal have undersøgt
at der sker noget men konkret om nulskattesagerne har siddet på hænderne i ti år
den nuværende skatteminister vi skyder på
det underliggende system at det jo er helt galt at man sidder i næsten ti år og
der står i lovforslaget
lagt vægt på at boligejerne skal betale den korrekte skat og der ikke skal gøres forskel på boligejerne og det
bare bekræfte at det jo er det stik modsatte der sker med det her
slipper for at betale den korrekte boligskat de får nogle andre regler end resten af
boligejere har haft så den fine klamamse
der skal være ens regler for alle er det stik modsatte
opmærksom på at de havde en forkert skattebetaling og så slipper
for at betale skat ti år tilbage så der er jo ikke den her lighed og
sådan overordnet set at vi har en tillidskrise lige nu
de skandaler der ligger folk har jo en
for lav men alle skal betale det de skal
slipper ti år tilbage altså er ministeren ikke enig i at det er et brud på den generelle samfundskontrakt som jo
grund af den fri bevægelighed
det med flagkravet der bliver fjernet
uenig i de betingelser der kommer men det er fair nok dis ordningen er altså godkendt tidsubestemt tidsubestemt
bør man ikke som regering så sige næh det skal vi da faktisk
godkendelse den kamp kunne man
hånden på ryggen så er der vel noget at komme efter så kan vi vel beholde det som
udvide med de nye specialskibe
oprindelige ordning på den måde det er i dag
statsstøtteordning men grunden til at
og fjerne fradraget er faktisk arbejdskraftens frie bevægelighed
siger at det er er en hindring for arbejdskraftens frie bevægelighed at en dansker kan få den her nettolønsordning men på betingelse af at det skal
er det en hindring at man skal have