syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
hensynet til de pårørende der står med rigtig mange spørgsmål i en situation hvor deres barn er død og de gerne vil have opklaret hvordan
som følge af personalets indgriben men
de få tilfælde der er er det jo noget der berører de pårørende meget dybt og de har behov for at få opklaret hvad det egentlig er
har en masse forestillinger og der måske danner sig nogle myter eller andet
give dem den rådgivning og vejledning de har behov for i den svære situation som ministeren ganske rigtigt
regel om
få en afvisning af anmodningen at få beskikket en advokat
en konkret sag der er anledning til at jeg rejser sagen her jeg synes det er vældig fornuftigt som flere har været inde på at vi i udvalgsarbejdet ser på hvad der overhovedet er af eksempler hvordan
jeg er jo fuldstændig enig med venstres retsordfører herre
være uniformen der er afgørende for
jeg synes det lover godt hvis vi under udvalgsarbejdet kan se på det og
om ikke vi kan nå til enighed om at sikre det som jeg kan høre at alle partierne ønsker nemlig at man rent faktisk får en bistandsadvokat hvis ens
som følge af personalets indgriben så kunne jeg forstå at sf ønsker at vi også ser på
det er måske lidt mere vidtgående jeg synes
have den samme mulighed for at få beskikket en bistandsadvokat
vi giver de pårørende selvfølgelig skal fængselsfunktionærerne også have
jeg håber faktisk det kan lykkes under udvalgsarbejdet at nå frem til det resultat som jeg kan høre at alle
rigtig der kom nogen konkrete forslag fra ministeren om hvad vi skulle gøre for at sikre at man overholder
der blev sendt i høring i højst to uger det er ikke ordentlig tid
organisationer kan nå at afgive et ordentligt høringssvar så hvad er regeringens forslag til hvordan vi får en ordentlig lovkvalitet herunder ordentlige høringsfrister
set en lang række eksempler hvor det også
senest
høre hvor lang tid regner ministeren med at skulle bruge på den her undersøgelse taler vi om en uge to uger
går ud fra at ministeren ikke taler om en undersøgelse der skal tage mange måneder så vi er ovre i et nyt folketingsår
jeg bare høre om ordføreren ikke er enig i de betænkeligheder som en lang række organisationer har sendt til os blandt andet lægeforeningen ældre sagen forbrugerrådet ergoterapeutforeningen danske handicaporganisationer danske patienter og flere de siger at problemet er at hvis ikke
opmærksom på problemerne så bliver det kun de organisationer der har mange ressourcer
at få politikerne i tale som kan komme med indvendinger så får man ikke
ministeriernes afvejning af de forskellige synspunkter
hinanden og ministeriernes inddragelse af hvad der kunne være af af modsatte
det andet spørgsmål er om ordføreren mener at det er grundlovsstridigt at folketingets partier i enighed har indført en regel i folketinget om at vi normalt ikke
lovforslag til første behandling
med den regel vi allerede har indført i folketinget eller hvordan skulle det forstås til det andet
misforstået ordføreren men jeg hørte bare ordføreren komme med et meget langt indlæg om
men jeg skal sige at sf selvfølgelig støtter forslaget som
for at justitsministeren og andre ordførere
siger at regeringen iværksætter en undersøgelse af om det står så galt til med høringsfristerne som mange har påpeget jeg håber at vi kan få den undersøgelse ret hurtigt så
vi får løst det her problem
vi får den drøftelse og at det ender med at vi får fundet en løsning på hvordan
høringsfrister jeg vil gerne som fru karen klint har gjort flere gange understrege at en ting
kan fastsætte af regler for regeringens
lave lovforslag på det er to forskellige ting vi kan i forretningsordenen for folketinget som
skal drøftes her i salen fastsætte nogle regler der gælder for folketingets arbejde men hvis vi skal fastsætte regler for regeringens arbejde
vi nødt til at gøre det i form af lovgivning derfor mener jeg at det er begge dele der skal drøftes i det videre arbejde i udvalget
skal drøftes i udvalgsarbejdet men at det også er vigtigt at vi
det mener jeg ikke at vi kun skal have for lukkede døre i et udvalg
overvejelser vi har om hvordan demokratiet skal indrettes
fristen jeg skal beklage at der er sket en teknisk fejl så der står den første april to tusind og elleve i stedet for to tusind og tolv
hvorvidt man skal ophøje hele vejledningen med alt hvad der står om sprog og alt andet
eneste ord i vejledningen der skal
giver mening og det er først og fremmest spørgsmålet om høringsfrist og at man normalt først kan fremsætte lovforslag i folketinget når høringssvar og høringsnotater foreligger
men jeg vil gerne understrege især over for den konservative ordfører at
en undtagelsesbestemmelse hvis regeringen ikke mener at den kan overholde fristerne
til folketinget med et brev om at
vi kigge på hvordan det hænger sammen med
ikke lovforslag i høring og havde ikke
at man normalt skal sikre at høringsfristen
organisationerne har mulighed for
korrekt også i forhold til den virkelighed der er så vi ikke som vi har set jævnligt skal
lave rettelser af lovforslag og senere lave ny lovgivning for at ændre på
faktisk ikke passer til virkeligheden
skal fremgå hvad konsekvenserne af et lovforslag
ministeren siger at der ikke altid er nogle ligestillingsmæssige konsekvenser
miljømæssige konsekvenser vi vedtager en del lovgivning der ikke har miljømæssige konsekvenser men så skriver man jo bare at der ikke er nogen miljømæssige
vi synes bare at det er vigtigt at alt det som justitsministeriet meget rigtigt peger på i sin vejledning at man skal se på
jeg mener at vi har et problem jeg kan selvfølgelig godt forstå
espersens overvejelser om at folketingets partier
få høringssvarene men rigtig meget af den lovgivning som vi har i dag er jo af meget teknisk karakter
er et spørgsmål om hvordan vi teknisk skal indrette samfundet på
stort behov for høringssvar og det er mit indtryk at det har stort set alle andre ordførere også
man får påpegningen af at den paragraf vil være i modstrid med den paragraf eller af
ville der ikke køre så mange taxaer i danmark længere
have nogle forhandlinger fordi det viste sig at lovforslaget havde nogle utilsigtede konsekvenser for biavlere
overhovedet tænkt på hvad konsekvenserne
nogle organisationer gjorde os opmærksom på at det ville blive et meget stort problem for biavlen i danmark sådan er
kæmpestort embedsmandsapparatet
komme med nogle ordentlige høringssvar til os fordi det gør kvaliteten af vores lovgivning langt langt bedre derfor håber jeg
faktisk kan føre til at vi får en løsning
nogle ordentlige høringsfrister jeg har umiddelbart svært ved at se at vi kan gøre det på anden måde lovgivning
til hvordan man kan komme til samme resultat på anden vis derfor ser jeg frem til
at det er justitsministeriets opfattelse at man ikke kan lave en lov selv om vi i loven gør det meget klart at regeringen har mulighed for at fremsætte lovforslag uden at have overholdt
et brev til folketinget som vedlægges lovforslaget om at den ikke har overholdt
og det er partierne jo heller ikke læser man vores forfatning
om partiernes rolle men derfor har vi alligevel
den måde vi vedtager lovgivning på så vi har jo på mange måder tilpasset vores lovgivning
eksisterer i dag så tillader
i al fredsommelighed at sige at jeg synes at det kunne være fornuftigt at se på fortolkningen af grundlovens § enogtyvende det
justitsministeriet får ret i sin grundlovsfortolkning folketinget har vedtaget en del ting som på papiret ikke lige passer med hvad der står i grundloven
har vi givet både færøerne og grønland ret til at opkræve skatter selv om det fremgår af grundloven at det kun er folketinget der har ret til ved lov at opkræve skat jeg har siddet i selvstyrekommissionen i
forhandlingerne med grønland om en ny selvstyrelov der havde vi også lange diskussioner med juristerne fra justitsministeriet om hvordan forskellige bestemmelser i grundloven skulle forstås og nåede frem til nogle fortolkninger
en praksis der passer til det som vi ønsker
vi fastholder magtens tredeling som jeg mener er det afgørende og som fru karen klint også var inde på
ret til at fremsætte lovforslag
så vi også sikrer at det normale er at
sørger for at der er en ordentlig høringsfrist det vi foreslår
i beslutningsforslaget om hvordan lov kunne udformes
ikke har overholdt høringsfristerne så har regeringen stadig væk den fulde ret til at fremsætte lovforslag uden høring
ikke har gjort det jeg tror at det i sig selv vil have en vis opdragende effekt på en hvilken som helst regering at den så vil skulle
ment at et bestemt forslag ikke skulle sendes til høring eller
skal blive på arbejde indtil de er syge under parolen at man ikke skal betale raske folk for
det er helt absurd at man fastholder at vi har et arbejdsmiljø der gør mange mennesker syge
femtentusind mennesker der hvert år udstødes fra arbejdsmarkedet fordi der er
det krav vi har rejst igen og igen om at bøderne på det her område skal være differentierede
mange ansatte man har på en virksomhed
det relevante at se på må være hvor stor
og der må det interessante jo være hvor stor
mærkes en bøde på tyvetusind kroner altså langt
gør for en virksomhed med en omsætning på hundrede million
det er jo meget forskelligt hvor mange ansatte forskellige typer virksomheder har afhængigt af
forskellige virksomheder derfor synes vi at det er noget vi skal kigge på under udvalgsarbejdet og få
så det her med at man
sige at man skal ud at screene alle virksomheder og til at sige at man i stedet skal have en risikobaseret tilgang
der kan identificere de virksomheder der har størst risiko for at få problemer med arbejdsmiljøet men hvordan skal den indeksmodel sammensættes det er ikke til at se og som blandt andet
man jo kunne slå op i lovgivningen og se hvordan
foregå eller som minimum kunne se det i bemærkningerne til lovforslaget det har jo meget stor betydning hvad vil effekten være af det her
kommer til at virke så vi afventer
man ikke kan snakke så godt sammen at man kan få delt boet på mindelig vis så er det godt at der er nogle muligheder for at få truffet nogle klare afgørelser og for at få hjælp til
i det konkrete tilfælde derfor synes vi også det er positivt at man får moderniseret reglerne for ægtefælleskifte vi synes
skal have belyst nærmere under udvalgsarbejdet
ministeren anfører i kommentarerne til høringssvarene at man regner med at der bliver dobbelt så mange sager som der er i dag det kommer jo til at kræve nogle flere ressourcer hos domstolene
at den tid skal tages fra nogle andre sager og derfor mener
under udvalgsarbejdet hvad forestiller ministeren sig helt konkret hvad er det for nogle andre sager der så skal
skal have dobbelt så mange sager på det her område
op til at man skal dele de boer hvor der kun er gæld og så måske et hus eller andet der skal sælges med tab det kan altså godt være noget af det der er meget besværligt og som tager lang tid
at det her ikke kommer til at gå ud over en lang række andre sager ved domstolene
vi også kan få afklaret nemlig de tilfælde
enten fordi man fuldstændig har givet op i forhold til alting eller fordi man ønsker at chikanere den anden så meget som muligt
der er nogen der på den måde ikke vil være med til at få afsluttet ægteskabet på en ordentlig måde
som jo har stor betydning for de mange mennesker der ikke har råd til at betale og
lægger op til at der skal være en del flere sager der bliver behandlet ved domstolene
sager hvor der ikke er noget overskud hos nogen af parterne så vil
har behov for at få noget hjælp og jeg forstod simpelt hen ikke
for eksempel gifter sig med en som de tror
der synes jeg altså ikke man kan sige at de selv er skyld i det hvis de så gerne vil ud af det og gerne vil have at det bliver afsluttet på en ordentlig måde her mener jeg
det er rimeligt at man har en mulighed for at få fri proces og også til at få en advokat som kan hjælpe en og derfor er det også noget af det
ministeren forestiller sig at det kommer til at fungere i praksis og få nogle praktiske eksempler på muligheden for fri proces eventuelt
jeg er fuldstændig enig i intentionen med det her forslag
at vi skal have færre mennesker til at sidde varetægtsfængslet
jeg er også enig i intentionen om at vi skal have en bedre udslusning af folk der er blevet dømt og har
lang tid i fængsel så intentionen er jeg enig i men jeg kan ikke forstå hvorfor man så skal frihedsberøve dem med en fodlænke
man ikke vurderer at der er risiko for at de bare går ud og begår nye forbrydelser så behøver man jo ikke at varetægtsfængsle dem så kan man vente på at de bliver dømt
jo et af de lande der varetægtsfængsler allermest
kunne jo godt se på hvordan vi kunne nedbringe omfanget på andre måder
skal være spærret inde
en fodlænke på så må vi jo sørge
at politiets efterforskning går noget hurtigere så de hurtigere kan komme for retten
i forhold til udslusning altså vi ved
en kriminalitetsfri tilværelse så heller ikke her forstår jeg hvorfor det er nødvendigt at give dem en fodlænke på hvis man ikke vurderer
jeg er helt enig i intentionen men jeg mener at vi skal se på andre måder at gøre det på
på kriminalforsorgen i frihed
af de mange ekstra opgaver de har fået i de senere
vi ved de virkelig er i stand til at gøre en forskel og virkelig er i stand til at hjælpe folk til at få en kriminalitetsfri tilværelse hvis ellers de har nogle ordentlige ressourcer og jeg synes det er der man skal sætte ind med ressourcer i stedet for på
virker hvis man gerne vil have at der skal være fredeligt i forbindelse med fodboldkampe
det der virker er at have en dialogtilgang at det faktisk virker når man går ud og ansvarliggør nogle af de her mennesker det er det dsb er lykkedes med siden de uddannede nogle af deres folk i konflikthåndtering og
for at de laver aftaler hver gang fansene skal med toget frem og tilbage
ikke været problemer tidligere blev togene hærget dsb personalet var bange nervøse havde stort sygefravær
det gik ud over de andre passagerer men siden man lavede aftaler om hvornår
der er særlige vogne til dem man hilser pænt
ikke været problemer tilsvarende har politiet i aarhus uddannet nogle betjente i hvordan
fodboldkampe og andre større begivenheder og aftaler
for at følge de her mennesker frem og tilbage til stadion og til de værtshuse hvor de skal ind at drikke undervejs eller hvad det nu kan være
at når det var det ene politikorps der håndterede situationen
dem skal man tale op til og gøre ansvarlige for at sikre en ordentlig situation og det gør
derimod skærer alle fansene over én kam og begynder at lave kontrolforanstaltninger i forhold til dem alle sammen og mistænkeliggør dem ja så får man dem på det modsatte hold
en konfrontation derfor tror jeg altså det er væsentligt at vi styrker den tilgang der handler om dialog konflikthåndtering og ansvarliggørelse af fansene
udtryk for over hvorvidt man faktisk får fjernet noget tvivl ved at fjerne paragraffen men
også af rent principielle grunde vi mener ikke
man skal tjene penge på mennesker der har det svært hvad enten det nu er af den ene eller anden grund
man har brug for hjælp fra samfundet det mener vi ikke er noget der skal gøres til en handelsvare det mener vi faktisk er noget som skal
enten af det offentlige eller af selvejende institutioner foreninger med videre det har vi en lang god tradition for i danmark vi har haft et bredt udbud af forskellige både offentlige og selvejende foreningsejede institutioner
hvorimod det vi har set det seneste par år efter strukturreformen hvor man virkelig har åbnet op for at man i stedet gør det til en markedsplads hvor man skal handle og ud at se hvad der er det billigste tilbud og så videre det er det der er det afgørende
at det er blevet langt dyrere end det var tidligere på det specialiserede
sociale område og der er ikke noget der umiddelbart tyder på at det skulle være blevet bedre vi mener altså helt grundlæggende ikke at det er noget man skal tjene penge på
ordføreren sagde at man ønsker at åbne for at der
almene boliger bag ligusterhækkene betyder det at venstre har ændret holdning og nu gerne vil tillade at almene boligorganisationer kan gå ud og opkøbe ejendomme andre steder og omdanne dem
er det her udtryk for at venstre nu har ændret holdning og gerne vil tillade
det generelle billede men det vi hører flere og flere steder fra er at forholdene er ved at være helt uforsvarlige det er mange pædagoger der henvender sig og siger
ikke længere i vuggestuerne kan skifte
men det ændrer jo ikke ved at der er mange andre institutioner rundtom i landet hvor vi hører tilsvarende beretninger fra
forældre og og voksne i institutionerne om hvor slemt det står til ministeren svarede ikke på er det acceptabelt at man
på stuen
at der pludselig er en ekstra hvis der er skåret så hårdt så normeringen er at der kun er en
også om normeringer og derfor vil jeg gerne høre om venstres ordfører mener at det er acceptabelt
mellem ti og femten børn per voksen i de forskellige børnehaver mener venstre at det
en god mulighed for at tage sig af børnene og give dem en god start på livet og mener venstre at det er godt når man fra mange vuggestuer hører
gå ud og skifte ble på ét barn man er nødt til at vente til
på en gang er det den
så og så meget tid med børnene eller om de bruger tid på andet normeringen er sådan i børnehaverne i vordingborg at der er mellem ti og femten børn per voksen afhængigt af hvilken af børnehaverne vi taler om det er normeringen det er
det andet er at i mange vuggestuer flere steder i landet er normeringen sådan
kun er én voksen på en vuggestue altså på selve stuen til at tage sig af børnene og det betyder at man ikke kan skifte ble når der er ét barn
det er det jeg spørger om venstre mener er i orden er det den type vuggestuer man gerne vil have
som det kan være svært at sige hvornår man kan indfri
bestående af dem der har forstand på området altså både de faglige organisationer kommunernes landsforening forældreorganisationer og så videre
vi rent faktisk kan agere for at nå det her mål de skal indsamle viden om hvordan det ser ud og hvordan vi så kan sætte den målsætning op og sige hvor lang tid det skal tage at nå
om at få indført pasningsgaranti så man var sikker på at der var plads nok til alle børn
sikret normeringerne men så kom der jo desværre en ny regering
er virkeligheden og jeg vil bare høre om ikke ordføreren er enig
en flot legeplads hvis der er så få voksne i børnehaven at
lovgivning men vi har det jo på skoleområdet
hvor mange børn der højst må være klassen
så spørgsmålet er om det ikke er lige så vigtigt at
skal være af voksne til at tage sig godt af vores børn
kommunale selvstyre i den grad
og andre kommuner der skærer ned gør det fordi de er dumme og ikke kan finde ud af det eller gør det bare fordi de synes det er sjovt at skære ned på daginstitutionerne
tvunget til at skære ned for
udhulet de kan ikke sætte sig ned og diskutere med deres borgere hvilket niveau
regeringen så hvordan får ordføreren sit ønske om kommunalt selvstyre til at hænge sammen med den detailregulering der er kommet fra regeringen
jeg at ordføreren mener at kommunerne skal afvise børnene
som åbner om morgenen klokken
en medarbejder og der kommer syv børn i løbet af den tid
ni er de kommet op på tre medarbejdere men nu er der tre og halvtreds børn og fra klokken ni er de så fire medarbejdere til tre og tres børn
på solsikkestuen pingvinstuen og delfinstuen med en medarbejder
mellem tyve og to og tyve børn på hver stue og
fjerde medarbejder løber så rundt mellem de tre stuer
den medarbejder skal ud over
det er børn der er ved at lære hvordan man går på toilettet man skal hjælpe dem med at få tøj af og på man skal gøre klar til at der skal spises man skal hjælpe børnene med at pakke madpakker ud hælde mælk op samle
efter at de har spist og så videre og man skal sørge for at alle børnene får skiftet ble og får tøj på
komme ud på legepladsen klokken tolvte sådan fortsætter det så resten af dagen og det er
at der i perioder er en medarbejder på legepladsen til tre og tres børn det er altså den virkelighed man kan opleve nogle steder jeg har også fået beretninger fra andre
også ser meget slemt ud hvis det bare var én børnehave jeg havde hørt fra hvor det så sådan ud
skal lovgive på baggrund af enkeltsager
det samme er jo også billedet i de undersøgelser som pædagogernes fagforeninger både
det er at det ser værre og værre ud ude i institutionerne
halvfemserne lavede man en kæmpe indsats for at sikre at børn kom i daginstitution folketinget siger stadig i dag
afgørende at børn kommer i daginstitution man er oven i købet nu begyndt at tale om at man vil tvinge forældre til at sende børn i daginstitution så de meget få børn der ikke
i nitten halvfems ’erne da man virkelig lavede den store udbygning sagde man vi laver en målsætning om at nu skaffer vi pladser vi propper så mange børn ind i institutionerne som muligt og
kommer flere voksne så vi har nogle ordentlige normeringer men der kom jo så en ny regering og de fulgte ikke op på den målsætning så man fortsatte udbygningen så vi i dag stort set har plads til alle
og det betyder altså at det står rigtig grelt til flere steder som flere af ordførerne har været inde på
ikke kun et problem som venstres ordfører
at der er forældre der ikke er trygge ved at sende deres børn i dagtilbud det er altså et problem i forhold til skolen hvis ikke børnene får en god start
man skal lære socialt for at være sammen med andre så giver det store problemer i skolen det giver de sprogproblemer som man så vil løse ved at sprogteste i stedet for at
der kan sætte sig ned og læse historier med
når de snakker så de bliver opmuntret til at snakke noget mere og dermed får det sprog de skal bruge når de kommer i skole og det giver problemer i forhold til de udsatte børn som man ikke rigtig opdager og ikke rigtig tager sig af fordi man
andre at kvalitet er meget andet end normeringer
hvordan man så tager sig af børnene
under udvalgsarbejdet for at vi faktisk får lavet en indsats for at sikre at vi får løftet uddannelsesniveauet og sikre at man løbende kommer på efteruddannelse
uddannelse man har fået uanset hvor meget man lærer om
altså begrænset hvor meget man kan gøre hvis man er alene med tyve børn så er det altså ikke meget man kan nå derfor er det afgørende at vi sikrer at der kommer nogle flere voksne
enig i at vi skal se på hvordan virkeligheden ser ud
derfor vi har foreslået at vi skal lave en konstruktion med en følgegruppe og det glæder mig meget at det ser ud til i hvert fald når vi får et nyt flertal
de faglige organisationer kommunerne forældreorganisationerne til at sætte sig ned og se på hvordan kan vi så opstille en målsætning hvad skal den være hvordan kan vi arbejde frem imod den og hvor lang tid regner vi med at det tager og der bliver man selvfølgelig også nødt til at se på økonomien
er nogen økonomi i det her forslag men det er jo ikke muligt når ministeren siger
den normering som vi foreslår at der skal være
det ville jo i teorien være nul kroner det tror jeg ikke på er virkeligheden
realistisk kan indføre den her målsætning om minimumsnormeringer på
bliver nødt til at være noget lovgivning så man kan sikre
i kræver at der skal være den her normering og så skal der også være penge til det
problemet i dag er jo
hvad det rent faktisk ville koste hvis vi skulle op på de her normeringer at sikre at kommunerne
de fornødne penge til at kunne gennemføre opgaven
sikre på at vores børn kommer til at få et godt liv og så vi kan love forældrene børnene og de ansatte i daginstitutionerne at ligesom vi gennemførte udbygningen i
få sikret at der kommer til at være så gode forhold for vores børn i dagtilbud
ikke bare kan være tryg ved at de ikke kommer til skade men også kan regne med at der bliver taget god vare på dem
blandt andet være sikker på at hvis ens barn har behov for at få skiftet ble
ikke risikere at gå rundt i et par timer til alle børn skal have skiftet ble på en gang det er ikke den måde man skal have bedre
dagtilbud på og jeg tror trods alt ikke at der er nogen her der mener at det er den måde man skal effektivisere på som man indimellem taler om når man siger at man kan gøre det billigere ude i dagtilbuddene altså bare kan effektivisere arbejdet jeg tror trods alt ikke at nogen her mener at det er ved at
samlebånd og derfor
skal vi altså sikre at der er de voksne der kan tage sig af børnene når de har behov for
arbejde videre under udvalgsarbejdet og se om vi kan komme igennem med efteruddannelse og ellers i hvert fald sikre at vi efter et regeringsskifte vil kunne
og radikale som støtter intentionen i forslaget
jeg synes jo det er afgørende
ikke ønsker at der er mennesker der dør på gaden i danmark
vi jo nået et stykke vej det har også været godt med dem der
for at råbe højt det er jo det der har afstedkommet ændringen
der også er sat lidt penge af til at sikre at
at vi får sikret det men det er
ikke nok vi ønsker jo heller ikke at vi har et land hvor der sidder mange mennesker på gaden og tigger
folk går rundt og har det elendigt i vores land og derfor bliver vi nødt til at finde ud af hvad skal vi gøre mange har peget på at det er et eu problem og at der skal findes en løsning på eu plan det er vi alle sammen enige om
et kæmpeproblem at man efter omvæltningen i østeuropa
får løftet levestandarden altså den langsigtede løsning er selvfølgelig at vi får løftet levestandarden så folk ikke flytter til andre lande i håb om at de kan tjene mere på at sidde og tigge der eller få et eller andet
kan få i deres hjemland hvor det ofte er umuligt at få et arbejde men indtil vi får den langsigtede løsning igennem og det kan jo godt tage mange år
og fordi det er det som man der kan se ville kunne være en god mulighed for at kunne gøre noget
det hjælper ikke noget at man bare kører dem ned til grænsen og sætter dem af der og
siger så kan du selv finde hjem og klare dig selv så kommer der bare nye eller folk kommer tilbage derfor er ideen at
eller på herberger eller andre steder så kan man
i transitrummet hjælper man med at finde ud af
at de her børn ikke bare bliver sendt ud af landet
så ender på gaden dér eller bliver handlet igen men at de faktisk kommer tilbage
bagmændene ved at
så tager hånd om barnet og får det hen på det børnehjem hvor man tager sig af det
fra gademedarbejderes side og fra borgere i almindelighed
jeg har meget svært ved at se hvorfor kriminelle skulle have en interesse i
være i et transitrum hvor formålet er at man skal tilbage til sit hjemland hvis det de kriminelle skulle være kommet hertil for var at lave kriminalitet det er jo lidt svært hvis man sidder inde i et transitrum tværtimod tror vi faktisk på at det kan hjælpe til at modvirke det
kan komme tilbage og få en anden tilværelse
hvis det viser sig at man er blevet handlet hertil
få noget afklaring af den situation og og kan få udredt om man
jeg forstod ikke helt den konservative ordførers problem i forhold til transitrummet jeg kunne forstå at den konservative ordfører mener at man kun må være der én nat det er jo ret svært fordi det kræver
der så er nogle medarbejdere der kan arbejde ekstremt hurtigt med at finde ud af hvor det er man kommer fra
få bestilt nogle billetter og andet hvis ikke meningen er at folk bare skal køres til grænsen og slippes løs i tyskland eller sverige men at man faktisk skal have dem tilbage til deres hjemland
afbøde problemerne indtil man får gennemført den langsigtede løsning noget helt andet er så at vi
de mange der bliver hentet hertil af arbejdsgivere og får arbejde
burde sikre at arbejdsgiverne tager ordentligt hånd om dem altså når vi oplever at
indlogeret i store fabrikshaller hvor de kan sove
skal have i danmark derfor burde man jo også tage fat i de arbejdsgivere der hiver folk hertil på den måde og sørge for at
vi er nået frem til i danmark derfor støtter man nu også at der er nødherberger og man har sikret at
de almindelige herberger også gerne må tage udenlandske borgere ind og ikke er tvunget til at afvise dem i døren jeg synes
i høj grad på grund af de mange mennesker der de sidste par vintre har gjort en stor indsats
nogle af de værste sager vi overhovedet har og vi er alle sammen optaget af hvad vi kan gøre for at forebygge dem det må
allervigtigste opgave for os
også optaget af hvad vi kan gøre for at hjælpe dem der bliver ofre for forbrydelserne
det er det som straffelovrådet sidder og arbejder med jeg er enig i
bevillinger og om der er nogle muligheder for at man
mere sekretariatsbistand kunne gøre at straffelovrådet kunne arbejde lidt hurtigere end vi oplever de gør i nogle sager når der er nogle ting som vi har behov for
der ikke vil hele så bliver man ved med at give dem sårhelingsbehandling indtil det faktisk er lykkedes at behandle dem
kunne det jo ende med at blive langt dyrere for samfundet hvis de for eksempel så skulle
når man ikke giver folk den nødvendige behandling til de sår de har fået
så kan det også komme til at koste samfundet langt langt mere end hvis vi gav dem
overveje at få sat i gang med det samme
som mange har været inde på under debatten så vil det være meget få sager hvor man vil kunne føre tilstrækkeligt bevis
bliver rejst for domstolene fordi anklagemyndigheden normalt kun må rejse sagerne hvis
og det vil være få sager der så bliver ført derfor er spørgsmålet skal vi se på nogle andre måder hvor offeret faktisk kan
at blive konfronteret med den man siger har begået overgrebet og få sagt hvad det egentlig har betydet for en og komme af med den vrede man har
jo den anden del af det som jeg i hvert fald hører fra nogle af dem der gerne vil have muligheden for at rejse sager at de er bange for at der bliver begået nye overgreb derfor er det selvfølgelig også noget vi skal have med i vores overvejelser
er der og derfor synes jeg at det er fornuftigt som andre har været inde på at se på de erfaringer der er fra andre lande
bare gerne afslutningsvis over for justitsministeren efterlyse hvornår vi får gang i de børnehuse som
hvis vi fik dem ville vi også få opbygget en større viden om overgreb mod børn og det kunne være
vi desværre ser at nogle få af dem der har været udsat for overgreb gør så derfor håber jeg meget at ministeren vil presse på for at de børnehuse rent faktisk bliver oprettet sådan som et enigt folketing har besluttet man ønsker
også gerne som andre takke sf for at de for et par år siden satte det på folketingets dagsorden igangsætte det arbejde der førte til at
blev enige om at der skulle ske noget og at der er blevet sat et arbejde i værk som vil føre til at vi meget snart vil få et lovforslag at der også vil komme forslag til hvad der i øvrigt skal iværksættes af foranstaltninger
man bedre kan tage hånd om dem der bliver ofre
kan straffe dem og give dem behandling og hvad der ellers måtte være behov for så ligesom de øvrige ordførere
ikke hvorfor dansk folkeparti opretholder det her beslutningsforslag når alle folketingets partier er enige om
det har vi to hovedårsager til den ene er spørgsmålet om frihed vi mener faktisk at det er afgørende at sikre et samfund med så meget frihed for borgerne som muligt
det skal vi diskutere om lidt når vi har vores eget forslag
spørgsmålet om ressourcer vi mener faktisk at det er vigtigt at vi bruger de ressourcer vi har på at gå efter det hvor man har mistanke om at
er skyldige frem for at bruge ressourcerne på at overvåge alle de uskyldige vi synes at det er en meget forkert udvikling der har været i de senere år hvor
så et milliardforslag kan vi forstå på overvågning af uskyldige borgere
skyldige det er der vi har brug for at sætte ind og det er der vi har dygtige politifolk der kan lave et godt politiarbejde for at finde dem det er det vi skal bruge ressourcerne på i stedet for
ene spørgsmål det andet spørgsmål er er ministeren slet ikke bekymret over
er så lidt offentlig debat om frihedsrettighederne og at der er så mange mennesker der ikke synes et problem at der sker større og større indgreb i vores
personlige frihed og privatlivets fred blandt andet via den øgede elektroniske udvikling
flere elektroniske spor mener ministeren ikke der er behov for at der bliver igangsat offentlige debatter om det og at der er nogle der prøver at gøre noget
også det kriminalpræventive råd der arbejder for den kriminalpræventive indsats og på at en offentlig debat om det på trods af at
andre myndigheder der arbejder med at forebygge kriminalitet
forskel på at have et råd der arbejder på en særlig måde og så at have offentlige instanser der også fungerer som forskningsinstitutioner som klageorganer og så videre så forstår jeg simpelt
der ikke er noget problem med den offentlige debat når vi ser den debat
for eksempel er om hvor mange spor folk efterlader sig
logning af vores elektroniske oplysninger der stort set ingen debat er om alle de elektroniske spor man efterlader sig i dag de fleste
jeg er skyldig mener ministeren ikke at det er et problem at man ikke i dag i særlig stort omfang tager den personlige frihed særlig alvorligt og diskuterer hvor vigtig den personlige frihed egentlig er
radikale som mener at den problemstilling vi peger på med forslaget er relevant
et par af de borgerlige ordførere
hvis en meget stor del af befolkningen har den holdning at det ikke er noget problem at frihedsrettighederne indskrænkes voldsomt
har vi da et problem med at forsvare frihedsrettighederne hvis vi mener at frihedsrettighederne er så fundamentale og så afgørende som ministeren og ordførerne giver udtryk for
er det da vigtigt at befolkningen bakker op om frihedsrettighederne
det da vigtigt at befolkningen ønsker at forsvare de frihedsrettigheder jeg mener faktisk er et meget stort demokratisk problem hvis ikke man mener
den frihedsrettighed der handler om at man har ret til et privatliv den frihedsrettighed handler om at man har ret til at færdes og i dag er det jo så både fysisk og
i cyberspace uden at alt hvad man foretager sig bliver overvåget og registreret
af privatlivets fred som er en meget afgørende frihedsrettighed
overvågningssamfundet i det tidligere ddr jeg tror det er vigtigt at man får får set
nogle film jeg tror det er vigtigt at man får
lærer frihedsrettighederne at kende men ikke som en kanon
skal lære udenad som om det var salmevers og
forstår hvorfor de er vigtige og ønsker at forsvare
man forstår hvorfor det er vigtigt at forsvare frihedsrettighederne så forsvarer
ikke når de kommer under pres og så risikerer vi at de forsvinder
derfor mener jeg det er afgørende at vi påtager os den opgave at sikre at også de kommende generationer forstår ikke bare kan dem udenad men virkelig forstår hvorfor frihedsrettighederne er så vigtige
har vi jo igennem de sidste mange år haft store diskussioner om overvågning
en af de høringer vi havde det var så ikke om terrorpakken
er en af de mest fundamentale frihedsrettigheder og er afgørende for at vi kan have et retssamfund og dermed et demokrati når man ser på hvor lidt privatliv vi har tilbage i danmark i dag
noget tilbage af den frihedsrettighed
som mange af ordførerne var inde på er så meget elektronisk overvågning i dag her tænker jeg
få adgang til stort set alle oplysninger om vedkommende man kan få alt at vide om
hvilke sygdomme de har man kan få oplysning om hvilke bøger
alt det er jo hæftet op på ens cpr nummer man har stort set intet privatliv tilbage hvis man lever et almindeligt liv som dansk borger i dag det mener jeg vi bliver nødt til at forholde os til
så får igangsat en debat om hvad vi gør ved det
at få gang i den diskussion
fra institut for menneskerettigheder datatilsynet og andre
skal give dem nogle flere opgaver hvis vi ønsker at få løftet de her ting som vi har peget på i forslaget så jeg håber meget
en ordentlig debat i retsudvalget og at vi kommer i gang med
at der er så lidt privatliv tilbage
vi får en god debat om i retsudvalget
dankortet som fru lone dybkjær fortalte om
hvor meget sikkerhed vi ønsker der skal være og hvor mange oplysninger man
hvilken type rødvin hvor dyr
ting mener jeg er vigtige at diskutere
man kan kortlægge alt hvad en person foretager sig på nettet
det er da et problem hvis man gerne vil have et privatliv man kan
til at købe kontant hver gang og aldrig bruge kort men
jo at frihed
man kan måle ligesom ytringsfrihed er noget man kan måle eller forsamlingsfrihed er noget man kan måle og veje hvor meget skader det mig hvis jeg får indskrænkninger i mine friheder men på et eller
derfor er det afgørende at vi sikrer friheden
fremsætter lovforslag på det her område i modsætning til
regeringen der fremsætter lovforslag men selvfølgelig forestiller vi os at det skal diskuteres ligesom andre beslutningsforslag
skal det selvfølgelig diskuteres i retsudvalget som mange ordførere også har lagt op til det er derfor vi kommer med et beslutningsforslag og ikke et lovforslag
ind for at der er en ordentlig kvalitet i lovarbejdet
fordi vi selvfølgelig er enige i at der skal laves et grundigt forarbejde
egentlig ikke så lang tid siden vi ændrede ombudsmandsloven sidst men da var det
i forhold til hvordan ordningen fungerer i dag og selvfølgelig er det en god idé at se på hvad erfaringerne fra udlandet
har været problemer med kommissioner og så videre så vidt jeg ved er det meget få gange man har bedt ombudsmanden om at indtræde i kommissioner og det ikke noget ombudsmanden overhovedet selv har
offentlighedskommissionen mener jeg giver anledning til at vi drøfter det i folketinget jeg vil gerne understrege som jeg også har gjort i bemærkningerne
til beslutningsforslaget at det her forslag absolut ikke er udtryk for nogen kritik af ombudsmanden
ikke ombudsmanden selv der har valgt at han skulle sidde i offentlighedskommissionen men det er udtryk for at det er så vigtig en institution i vores samfund at der ikke må kunne sættes spørgsmålstegn ved ombudsmanden og derfor som fru karina
forvalte loven bagefter til at sidde og være
formand for den kommission der skal finde ud af hvordan loven skal skal se ud da er det altså en god idé at få få diskuteret om ikke man skulle undlade
kræve af ombudsmanden at han skal indgå i sådanne kommissioner spørgsmålet om titlen er jo noget vi har diskuteret mange gange vi får mange henvendelser
godt finde ud af og det tror jeg også vi ville kunne finde ud af i danmark men men lad os se nærmere på det
der spørgsmålet om hvorvidt man skal sige at der er en begrænset periode man kan udpeges for det har man jo også i internationale organisationer
fuldstændig selv har opfundet det har man jo i internationale organisationer som for eksempel fn
at vi skal se på ordningen fremover
kan sikre at der er størst mulig respekt for den institution så er det altså vi synes vi skal se på om man skal sikre
være afhængig af at blive genudpeget derfor synes vi det er væsentligt at diskutere om vi skal indføre den samme ordning som man har i en række internationale organisationer så jeg håber vi under udvalgsarbejdet kan få en rigtig god drøftelse af de her spørgsmål og jeg
vegne meddele at enhedslisten ikke kan støtte forslaget vi forstår ikke hvorfor det er skatteborgerne der igen skal betale for at
bankerne taber penge det fremgår af lovforslaget at
modtagelse af den såkaldte medgift vil være skattefri pengene kommer fra
har de jo kunnet trække fra i skat når de så får pengene tilbage skal de ikke betale skat igen så det er altså skatteborgerne der kommer til at betale det går jeg ud fra
forslaget i udgangspunktet ikke vil have statsfinansielle konsekvenser det er altså kun i udgangspunktet men man kan godt se at det kan det komme til at
at man burde gå ind
bære tabene når det går galt i stedet for at kræve at skatteborgerne betaler vi burde se at få
en opdeling af banksektoren sådan
har lyst til at spekulere og spille højt spil gør det for deres egne penge og ikke for skatteborgernes penge
til gengæld sikre at vi har nogle gode banker der kan tage sig af almindelige menneskers almindelige bankforretninger og kan tage sig af ordentlige sunde virksomheders almindelige bankforretninger og sørge for at virksomhederne kan få de lån og kreditter som de har behov for i stedet for at det er
skære yderligere i de offentlige budgetter altså at der skal skæres endnu mere
børnehaver ældrepleje og sygehuse
i danmark jeg tror ministeren måske har behov for at komme på et virkelighedstjek
der er desværre rigtig rigtig mange der falder igennem
også et problem og en del af de mennesker vi snakker om her er altså ikke i stand til at sætte sig ned og lave en lang ansøgning til kommunen eller skrive en klage til elselskabet eller andet derfor forstår jeg ikke helt ministerens afvisning
er afhængige af der kan være handicappede der har behov for at have strøm der fungerer jeg kan altså ikke forstå at det skulle give så stort et administrativt bøvl
være at hvis man blev opmærksom på at her var der et problem med nogle der ikke fik betalt elregningen så var det anledning til at man
hvad der kunne være årsagen til at den ikke var betalt så jeg forstår ikke hvorfor man prioriterer højere ikke at pålægge elselskaberne at sende et brev til kommunerne
kontakter elselskaberne
om et halvt år eller et år
at elselskaberne har slukket for strømmen uden at kontakte kommunen så der er børnefamilier der står uden strøm vil venstre så være parat til at se
høre når nu venstre i forhold
har været klar til at sige at
skulle pålægges at de skulle orientere kommunen
hvorfor er det så at man ikke er villig til at se på det samme i forhold til elselskaberne hvad er grunden til at man mener at man godt kan pålægge boligselskaberne den opgave men ikke kan pålægge
har på skrift og som vi andre kan få del i
halvtreds million kr
det talmateriale som ordføreren åbenbart har fået delvis adgang til
resten af os kan blive lige så oplyste om hvad det er der egentlig ligger til grund for ordførerens beslutning om at afvise at der skulle være behov for
sikre at børnefamilier ikke bliver
det er nærmest umuligt at klare sig uden elektricitet i dag det kan være om vinteren
man virkelig har behov for at kunne lave varm mad
er de helt små børn hvor der er babymad og andet som
meget skade hvis strømmen pludselig forsvinder derfor er det rigtig vigtigt at sikre at man ikke bare lukker for strømmen vi kunne jo så høre venstres ordfører mene at folk bare
at betale deres regninger vi kan selvfølgelig alle sammen godt blive enige om at folk bør betale deres regninger det er der ingen tvivl om
er et eneste parti i folketinget der vil stille sig op og sige at man ikke synes at folk skal betale deres regninger men det er altså ikke altid at folk får
nogle gange er de så fattige
betale alle regningerne slet ikke dem der er blevet ramt af de voldsomme nedskæringer som regeringen og dansk folkeparti har lavet og som har sendt nogle folk ud i meget meget dyb fattigdom men der er også mennesker som
har råd men som ikke har styr på økonomien og det kan altså ske for alle mennesker selv veluddannede mennesker selv mennesker med høj indkomst har nogle gange totalt rod i deres økonomi vi har
set en del eksempler på at der er fremtrædende medlemmer af samfundet som har et stort rod i deres økonomi og ikke får betalt regninger til tiden
siger til elselskaberne at de automatisk skal sende en kopi af
til kommunerne eller hvordan man gør det er noget man må se på så det foregår så let og
glæder mig meget til at se den beregning fra ministeren på hvorfor i alverden det skulle komme op på at koste halvtreds million
slet ikke forestille mig hvordan man når op på så højt et tal hvis man laver en let og ubureaukratisk tilgang til
sikrer at folk ikke får lukket for strømmen
herunder synes vi også det er meget rimeligt i
at der ikke skal være for langt til et valgsted det her er jo et ret begrænset forslag der giver kommunerne mulighed for at søge nogle penge til at opretholde nogle valgsteder som ellers ville blive nedlagt
for at få flere borgere til at deltage i demokratiet herunder også stemme ved valgene er jo at sikre at man har noget at stemme om det er jo at sikre at man reelt har en indflydelse på hvad der foregår og hvilke beslutninger der bliver taget
at det gør en forskel hvilke partier der sidder med
derfor er det afgørende hvis vi gerne vil sikre en større deltagelse i demokratiet
som venstre konservative og dansk folkeparti i de seneste ti år har gjort hvad
kunne for at undergrave vi har jo set den ene lov efter den anden som i den grad har undergravet mulighederne for
ud over de mange meget forfærdelige kontroller og centralistiske love man har gennemført
lever op til det diktat som regeringen og dansk folkeparti er kommet med i forhold
så får de dummebøder af regeringen og dansk folkeparti det vil sige at kommunerne i dag ikke
de ikke skal overholde for ikke at risikere at få dummebøder vi oplever i en masse kommuner
der i vuggestuerne kun er en voksen per stue med tyve børn
derfor ikke er i stand til at skifte ble på et barn der har behov for
skulle efterlade de andre børn alene vi hører om ældrepleje
man ikke længere kan regne med at få gjort rent særlig tit eller komme i bad særlig tit der bliver virkelig skåret der er handicappede der mister den hjælp der er fuldstændig nødvendig for dem hvis de skal deltage i samfundslivet
den ene lovgivning efter den anden hvor man ikke lever op til det krav der er stillet alene for at undgå at få dummebøder som regeringen og dansk folkeparti
at hvis vi skal sikre at borgerne igen begynder at interessere sig for det kommunale demokrati
for en kommune de ønsker at have
kommune hvor er det vi vil satse på udvikling hvordan ønsker vi økonomien skal være sammensat i vores kommune det er det vi tror på skal til hvis vi skal have en stærkere valgdeltagelse
så skal det ikke være kommunalpolitikere der bare sidder og udfører diktater fra regeringen og dansk folkeparti
der findes i denne verden og at det er langt værre end at lave total detailstyring af kommunerne og give dem dummebøder for ikke at overholde de økonomiske rammer som regeringen og dansk folkeparti kræver
om hvilke medlemmer af partiet der skal opstilles folketinget det synes vi er den mest demokratiske måde at gøre
kandidater der blev opstillet for partiet tværtimod jeg kender jo ikke dansk folkepartis indre demokrati men så vidt jeg har forstået i høj grad partitoppen der bestemmer i
og i de seneste meningsmålinger står vi til fire
procent jeg kan ikke lige her på talerstolen uden en lommeregner regne ud hvor mange procent det er men jeg glæder mig da til at høre herre hans kristian skibby fortælle om hvordan det er at dansk folkepartis vælgere har indflydelse på at
herre hans kristian skibby der er opstillet som folketingskandidat for dansk folkeparti
jeg vil gerne takke for debatten under anden verdenskrig var der
en række danskere der kom i kz lejre og havde forfærdelige oplevelser med at sidde i kz lejre
tres ’erne konstaterede man at mange af børnene af de frihedskæmpere politifolk og andre der havde siddet i kz lejrene
man undersøgte det og døbte fænomenet kz syndromet og fandt ud af at det i høj grad var fordi
deres forældre som havde haft de her forfærdelige oplevelser ikke talte om dem men var voldsomt påvirket af dem
og det påvirkede så hele familien og gjorde at børnene også fik store problemer det er efterhånden nogle år siden og det er som om vi har glemt den viden
jeg er selvfølgelig glad for at ministeren og andre ordførere har opremset alle de behandlingstiltag der er
der selv har været udsat for torturoplevelser og andre forfærdelige oplevelser
især børnene som har brug for at få en behandling
et ganske stort tal det er selvfølgelig i varierende grad men det er ganske mange børn som har brug for at få
vi tror på at hvis man undersøger familierne når de kommer til danmark
forhåbentlig kunne gøre noget med det samme så vil man også bedre kunne være opmærksom på at her er nogle
der måske har brug for noget ekstra hjælp og støtte på grund af det deres forældre
været udsat for jeg hørte
på et tidspunkt en om en flygtningefamilie fra afghanistan som havde været nødt til at efterlade det ene barn i afghanistan
anede ikke hvad der var sket med det barn og havde jo også været udsat for nogle forskellige oplevelser som påvirkede
at tage sig af de andre børn fordi hun hele tiden tænkte på det barn som hun havde måttet efterlade og som hun ikke vidste hvordan havde det om det barn overhovedet levede mere eller hvad der var sket
det barn og de andre børn men det burde slet ikke komme så langt der havde jo også været en række andre problemer med børnene derfor er vores forslag altså
skal være mere opsøgende jeg forstår godt de mange der siger
er behandlingstilbud og hvis man henvender sig til lægen
kan man få behandling og så videre men mange af de her mennesker er jo netop i en situation hvor de ikke kan overskue noget og børnene er i hvert fald ikke klar over de behandlingsmuligheder der er er jo heller ikke børnene der skal have ansvaret for
derfor er vores forslag altså
det vigtigt at man laver en egentlig grundig undersøgelse at nogle der har forstand på det
undersøger børnene for om der er problemer så vi kan få taget fat om det med det samme inden problemerne vokser sig så store at børnene virkelig bliver misrøgtet
de får det så dårligt at de kommer ud i forskellige ting