syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
at forskerne skal være fri til at ytre sig om deres forskning og det skal naturligvis gælde uanset hvordan forskningen er finansieret
så leveres resultater som for eksempel skal bruges i forbindelse med politiske forhandlinger herhjemme eller for eksempel i eu og en offentliggørelse af resultater kunne påvirke markeder for
hvis der er tale om afgiftssystemer
resultaterne her skulle man så måske overveje om universiteterne er
sted at købe den slags rapporter hvis man har behov for at købe analyser
det måske bedst placeret hos private konsulentfirmaer jeg er klar over at der ligger rigtig meget økonomi i det her og derfor vil universiteterne
myndighedsbetjening som i samarbejde med virksomheder
så ja der er ting der skal ryddes op i overvejelser som man skal gøre sig ikke mindst på universiteterne
det er det forløb der kører ser vi ikke nogen anledning til at skulle skulle ændre på noget det gør jo ikke at vi ikke kan tage diskussionen
gøre et eller andet for at sikre at man så også
får implementeret love og regler på rette vis
regler og love bliver overholdt det har vi ikke noget
man så et anderledes behov for støtte og hvis man ikke kan være hjemmeboende af forskellige grunde har man så mindre behov for at få det her handicaptillæg hvis man går på en erhvervsuddannelse
de samme behov er behovet så ikke det samme
tolv til at bruge forventeligt fem hundrede million
i at der godt kunne være mulighed for potentiale for at finde de midler hvis vi fik taget
fat på den her problemstilling som jeg godt ved at vi skal diskutere lidt senere i dag men for måske
om om ordføreren ikke er enig i at der faktisk godt kunne være et økonomisk potentiale vi kunne bruge til det
vi engang ad åre skal diskutere su samlet set
diskussion om finansieringen det er set med på men kan ordføreren bekræfte at at liberal alliance godt vil være med til at
på det her og også finde den hurtigere end
at erhvervsuddannelserne er rigtig vigtige
et stigende behov og alle prognoser siger at det
mindre de kommende år hvordan kan det så være at vi ikke kan blive enige om at sige
naturlig del som vi har glemt at få med tilbage i to tusind og fire da man lavede den her ordning
jeg har nu over lang tid søgt at fremme mindre tiltag som det vi diskuterer i dag
skal være ligestilling mellem uddannelserne
om man kan få støtten jeg har flere gange spurgt skiftende ministre om vi kunne gøre noget ved det her men har fået svar
var spredt ud over landet så så der var ikke det store behov men når jeg så hører
mulighed for handicaptillæg når jeg hører om bo der sikkert også har siddet i det her og ikke har kunnet finansiere gennemførelsen af sin uddannelse fordi der ikke er et tillæg så må jeg bare sige at det ikke er godt nok det kan ikke være det vi vil
i debatten i dag sådan positive stemmer stort set hele vejen rundt
når vi nu er enige om at vi gerne vil erhvervsuddannelserne når vi er enige om at det her er en ligestilling vi bør opretholde så forstår jeg jo ikke helt
nu til sommer men fra næste sommer for at der
mulighed for at vi sammen
finansiering her og vi skal debattere det tema
fordi vi har et område med vandrende arbejdstagere hvor udgiften fra to tusind og tolv
fra nitten million kroner i to tusind og tolv til forventeligt fem hundrede million
i to tusind og sytten burde der ikke være noget at hente der så er jeg fuldstændig med på at man kan sige at det vil man ikke være med til og så er jeg
selvfølgelig kan vi sætte os sammen og finde de fem og fyrre million
vi kan etablere den her ligestilling
også klar på der bliver snakket forligskreds
skal bestræbe mig på er at samle forligskredsen jeg hører alle i forligskredsen
burde der også være mulighed for at skrive en beretning der egentlig forpligter
at vi kan tage fat lidt hurtigere
og tyve med overhovedet at tage
jeg da være ærgerlig over hvorfor har vi ikke løst det for længst
ikke nogen begrundelse for ikke at tage fat på at løse det nu
netop nok for mig at se en ekstra begrundelse for når vi er enige om at vi burde
sige så meget mere end at takke for
og sige at jeg vil bestræbe mig på at vi kan lave en beretning hvor vi tager fat i det her
en pointe i at vi ikke skal lade det gode formål forsvinde fordi vi holder fast i en finansiering som vi måske
det er formålet det handler om og det er indførelsen af handicaptillæg på erhvervsuddannelserne som som er det centrale for os at få gennemført relativt hurtigt
egentlig sige tak for debatten og
at man jo aktivt fra regeringens side skal arbejde på at få ændret reglerne nede i eu det ved vi nok begge to
sker i dag eller i morgen men det er trods alt en en klar aftale at det skal foregå og derudover
det vil sige det kunne handle om nogle krav man kunne stille til de studerende der studerer i danmark som selvfølgelig skal være de samme som dem de danske
er forskellige muligheder for at opstille nogle nogle værn i det her vi
nødt til at gøre noget for at stoppe den stigning der er
gør det effektivt så kunne vi måske ramme et stykke under så vi måske kun var ti eller femten gange over det niveau vi havde i to tusind og tolv og så ville vi have rigelig med midler til at gennemføre
ikke domstolen kunne komme efter så der er faktisk en vej der bortset fra det
har vi jo set det her som en mulighed for at finde midler til
er ikke fordi vi nødvendigvis siger at det skal findes andre steder i su systemet vi er også med på at se efter andre finansieringsveje det er jo noget af det vi må tage i den opfølgende
uddannelser der foregår på engelsk eller ej vi har vores akkrediteringssystem vi
hvis man skal have en engelsksproget uddannelse så skal der
er en hel debat for sig som
baggrunden herfor er i høj grad en dom fra eu domstolen som kom netop som vi arbejdede med su reformen i to tusind og tretten dommen gav rettigheder til vandrende arbejdstagere til at tage uddannelse og
i dansk folkeparti var vi meget opmærksomme på den udfordring som lå i denne åbning
tiltrække mange unge andre eu lande derfor er vi også glade for at der i aftalen om
blev indsat et loft som hvis det blev nået skulle udløse en række foranstaltninger som det primære står der i aftalen at danmark vil arbejde aktivt i enhver relevant europæisk sammenhæng for at fremme forudsætningerne for at opretholde det nuværende danske su system
en erkendelse af at det muligvis kunne tage lidt tid
igennem eu står der at der samtidig skulle iværksættes værnsintiativer
begrænse antallet af vandrende arbejdstagere som studerer og får
su i danmark endelig står der i aftalen at hvis loftet overskrides
at i sidste ende skal alle andre modtagere af su sættes ned i su for at vi kan betale su til de vandrende arbejdstagere
spørger vi i dag ministeren hvilke initiativer regeringen vil tage for at leve op til aftalens forskellige punkter og sikre en begrænsning af antallet af vandrende arbejdstagere som studerer og får su i
eu og eøs borgere der indrejser til danmark med det hovedformål at studere i modsætning til den hidtidige praksis og dansk opfattelse har ret til su hvis de samtidig har status som arbejdstagere partierne lagde til grund at den gældende
danmark er at den studerende som udgangspunkt skal have beskæftigelse i ti til tolv timer ugentligt for at opnå status som arbejdstager
en konkret vurdering det var dengang helt afgørende for dansk folkeparti at vi fik taget fat på den problematik i forbindelse med aftalen vi forudså
kom hertil for at få den gratis uddannelse og forsørgelse i form af su og vi fik ret tallene taler deres klare sprog
i to tusind og tolv det sidste år før dommen en udgift på nitten million
fortsætte hvis vi ikke gør noget derfor var vi også glade for at der i aftalen
partierne konstaterer at dommen medfører merudgifter til su og tager til efterretning at regeringen vil indarbejde det nuværende skøn på to hundrede million
de nævnte to hundrede million
skat og tilbageløb som blev nævnt tidligere i dag partierne er enige om at følge udviklingen og ministeriet for forskning innovation og videregående uddannelser vil fremlægge en årlig status for udviklingen i antallet
eu og eøs borgere der modtager
su systemet må komme til at koste ekstra og når nu grænsen er nået skal der gøres noget på flere niveauer den første og bedste løsning efter dansk folkepartis mening er naturligvis
at få ændret reglerne i eu så vi selv kan bestemme hvem
et arbejdsmæssigt begrundet argument for at gøre det anderledes det er også det krav
meget af litteraturen på tysk og på engelsk men undervisningen
det er selvfølgelig også over tredive år siden andre værnsinitiativer kunne være at man skal lære dansk hvis man skal tage en uddannelse her
ligger der i aftalen at yderligere udgifter til su ud over den aftalte ramme skal finansieres inden for den nuværende su ramme hvilket vil sige at hvis udgifterne fortsat stiger
de danske studerende for at finansiere de stigende
undgå men det er faktisk står i aftalen derfor mener jeg naturligvis også at det handler om at komme i gang og derfor er dagens debat også meget
venstre dansk folkeparti liberal alliance radikale venstre
at udviklingen i su udgifterne til vandrende arbejdstagere i to tusind og sytten kan forventes at overstige den udgiftsramme der i forbindelse med su reformen fra to tusind og tretten er aftalt med et bredt flertal i folketinget på den baggrund opfordrer folketinget regeringen til aktivt at følge op
udgifterne til vandrende arbejdstagere holdes inden for den aftalte udgiftsramme folketinget opfordrer ligeledes regeringen til at indføre værnsinitiativer hvor udlændinge ikke kommer til danmark alene for
skal vi have om ikke flere til at komme så flere til at blive hører jeg lidt
jeg hvad er det så for nogle værnsinitiativer som socialdemokraterne tænker vi kunne opstille
være at sige at uddannelsen skulle foregå på dansk kunne det være at sige at dem der kommer
skal lære dansk for at kunne tage den her uddannelse fordi man kan sige
mette reissmann henviser til eller eller hvad er det
ret høj dimittendarbejdsløshed og
lang tid før folk med videregående uddannelser
studerende kommer her tager en uddannelse og tager jobbet fra de danske studerende
formålet og fordelene
fremadrettet hvorfor er det ikke sigtet at nå tilbage til
en udmærket balance så har vi fem hundrede
kompliceret at lave værnsinitiativer hvad kan vi komme igennem med og hvad kan lade sig gøre osv
selv bestemte hvad for nogle rammer og betingelser
og få den danske su så kan vi sætte det som
være ifølge ordføreren altså er det en
jakob engel schmidt som ordfører
at det spørgsmål jeg stillede til ham om hvad man ville gøre
kontakt dernedtil han henviser så også til en udtalelse fra kansler merkel
man var nødt til at se på
konkret svar hvad agter ministeren fremadrettet at gøre
at det problem vi diskuterer stammer fra en dom tilbage tusind og tolv som ændrede det vi mente var retsstatus på det her område
kunne give udtryk for at man aktivt vil arbejde for at nå tilbage til en
i forhold til at komme her som som ung fra eu og tage en uddannelse som svarede til
jeg hører ministeren antyde at man måske vil gøre noget men hvad påtænker man rent faktisk at gøre hvad for et anbringende vil man komme med over for eu i forhold til at få det her
en stu men en del af dem går på produktionsskoler sammen med andre produktionsskoleelever og er egentlig ligeså velfungerende
spørge om ministeren ikke er enig i at det er mærkeligt
for eksempel ud til et eller andet om aftenen
man kan tage en ledsager med og så videre
for dem der har udfordringer og dem der har brug for at få den
tage ud og besøge nogle venner med et ungdomskort ville det ikke være
en fornuftig løsning at sige
stu der har behov for den ordning der er i dag
samtidig har en gruppe der også har behov for og vil
en ordning som ungdomskortet der netop vil give dem den mobilitet som som de kan
derfor vil jeg bare gerne have ordføreren til at bekræfte at hvis vi kan finde en en anden måde at finansiere det på
finde en løsning så de her unge kan få den transport som de i mine øjne
er enig i at det her i og for sig
lille hjørne der vil kunne hjælpe nogle
vi kunne løse relativt hurtigt hvis vi kunne enes om at sige
ikke enig i at det her er et lille problem som vi burde kunne løse relativt hurtigt til glæde for den her gruppe af stu elever som
det handler helt banalt om om man kan komme rundt i sit lokalområde på en hensigtsmæssig måde og på samme led som alle de
man nu går sammen med til daglig derfor vil jeg da egentlig gerne igen
radikale venstre kunne være indstillet på at gå med til at finde en løsning radikale venstre er jo en del
efter folkeskolen kom peter først et år på
peter fik en hel del venner forskellige steder på fyn
kom hjem efter efterskolen kommer han på produktionsskole som elev på produktionsskolen kan peter købe et ungdomskort til en overkommelig pris som betyder at han kan besøge sine venner fra efterskolen rundtomkring på fyn
med vennerne fra produktionsskolen til odense uden det koster ekstra så viser det sig at peter har brug for et stu forløb det bliver bevilget og peter starter på
stu på den samme produktionsskole som han var på før
får godt nok betalt sit buskort hjemmefra og til skolen men til gengæld forsvinder muligheden
rundt på fyn det bliver lige pludselig et spørgsmål om økonomi
handler om at give lige muligheder til dem der kan bruge og vil bruge mulighederne det er også centralt i forslaget det er blevet nævnt af flere af ordførerne at det skal være frivilligt
både er nogle der absolut har brug for at blive hentet og kørt og ikke selv er i stand til
transportmidler og så er der dem der måske egentlig burde være på en produktionsskole
tilbud om en stu og går der og undrer sig over at de netop ikke kan de samme ting som de kammerater de har
det her forslag videre så vi får skabt en løsning så kan man diskutere hvor meget af den der skal ligge i de diskussioner vi skal have om om ungdomsområdet som sådan jeg mener ikke vi behøver vente på at vi skal
set en evaluering af hvordan stuen fungerer om den gør hvad den skal det handler jo ikke om om de unge er mobile eller kan tage imod det ene eller det andet tilbud så så derfor
noget før så kan man jo
ikke kunnet få nogen svar og det handler selvfølgelig om at det her
at gøre op hvor mange af de unge der vil vælge
netop skal være frivilligt
og der vil være en finansiering i kommunerne som forsvinder
en statslig finansiering det er vældig komplekst
været et af temaerne her at at det her spørgsmål næsten er så komplekst at det er svært at forholde sig til
ikke skal hindre os i at finde en løsning og det håber jeg vi kan
efterfølgende jeg går i hvert fald fortrøstningsfuld herfra med troen på at vi finder en en god og fornuftig
en del af det offentlige budget
de samme samlede rammer jeg har svært ved at argumentere for at nogle områder skulle holdes udenfor det giver naturligvis nogle svære prioriteringer allerede i dag det kan være svært at forstå at
i gang med at bygge supersygehuse så kan man undre sig over
i min kommune gerne vil renovere alle vores skoler og vi måske
kan vi ikke nødvendigvis gøre det fordi vi er begrænsede af den samlede ramme for anlæg i kommunerne men samtidig
er det i dfs øjne ganske rimeligt at når det nu alt sammen er vores offentlige penge og vi har en samlet overligger
for andet end at alle områder skal være med
til at sikre nødvendige investeringer i bygninger og udstyr det er vigtigt at man for
på et universitet ikke skal sige nej til store donationer fordi det indebærer at man skal bruge anlægskroner på en ny bygning
det er meget væsentligt at udmøntningen af den her lovgivning aftales som det også er beskrevet i en dialog med ledelser og institutioner det er vigtigt at der etableres bureaukratisk overkommelige systemer
det bør kunne være systemer som svarer til det man alligevel skal have på institutionerne jeg kan ikke forestille mig at man ikke har
lokale planlægning så når man i høringssvarene skriver at det
jeg ret sikker på at man i den aftale man nu vil kunne lave vil sikre at det selvfølgelig er de budgetter og de budgetopfølgninger som man alligevel har brug for lokalt
der bruges i forhold til de indkrævede indrapporteringer
det også her er meget væsentligt måske endnu mere væsentligt end for l en hundrede og en og firs da det her forslag jo omfatter mange flere enheder
af indrapportering af anlægsbudgetterne
det vigtigt at de her procedurer udarbejdes i en dialog med institutionerne samtidig
bør det også kunne gøres ganske enkelt for institutionerne ved at man må kunne bruge de anlægsbudgetter som man naturligvis
klare melding om at hensigten i finansloven er at sikre rammer som svarer til de hidtidige rammer
og jeg ser frem til at følge udarbejdelsen af aftaler om udmøntning og forløb omkring finansloven hermed kan
det ville skade den frie forskning den frygt er gjort til skamme
nærmere sige at universitetsbestyrelserne måske knap
rolle som de burde tage dansk folkeparti har en vision om at der skal
universiteterne frihed til at styre og tilrettelægge hvordan der til gavn for samfundet skabes de bedst mulige resultater
var blevet meget lang vores mulighed var med generelle regler at sikre en ændring selv om den kultur vi ønsker at ændre langtfra var til stede alle steder hvad har vi så fået ud af det
den ønskede effekt med kortere gennemførelsestider men vi har også historier om at ledelser presser undervisere til at lade studerende bestå lidt lettere end de måske burde for at tallene kommer til at se rigtige ud vi har gjort det sværere at blande forskning og studier hvor det ellers læringsmæssigt
er et rigtig godt eksempel på en central lovgivning som var nødvendig men bestemt ikke hensigtsmæssig
var nødvendig fordi ledelserne og bestyrelserne ikke af sig selv påtog sig at løse opgaven
jeg glad for den lovgivning vi tager hul på i dag jeg har en forhåbning om at vi hermed kan være med til at skabe et bedre grundlag for at man påtager sig ansvaret så vi ikke skal lave nye fremdriftsreformer
er en retning herindefra skal vi sætte retningen for eksempel
at sige at det er vigtigere med kvalitet end med kvantitet at der skal være et tættere samarbejde på tværs
skal sikres et samfundshensyn frem for et snævert fokus på den enkelte uddannelsesinstitution udfoldelsen af disse rammer
at vi får bedre muligheder for med den nye lovgivning
præciseres ansvaret ikke mindst samfundsansvaret for bestyrelsen de nuværende udviklingskontrakter erstattes af mere forpligtende strategiske rammekontrakter som de
konkret er brug for og selv om de er individuelle
allerede leverer til normeret tid samtidig glæder jeg mig over at der lægges op til mere systematisk og løbende opfølgning på rammekontrakterne med ministeriet så bestyrelsen og universitetsledelsen holdes op på
det betyder at det naturligvis også kan have konsekvenser hvis ikke rammekontrakterne overholdes til gengæld for denne overordnede styring skal der være en stor frihed for bestyrelse og ledelse til at vælge metoderne til at opfylde kontrakterne med de ord kan
giver det faktisk samlet set mulighed for en større frihed til universiteterne til at styre hvordan de agerer og hvordan de håndterer
arbejdes med og så behøver vi ikke herindefra lave detailregler
større frihed til at agere
hvor vi netop støtter en frihed lokalt til at finde metoder og veje til at løse udfordringerne samtidig
ikke laver flere bureaukratiske overordnede løsninger
og avancerede spørgeskemaer fra det nationale forskningscenter for arbejdsmiljø de var et rigtig godt grundlag for lokale processer hvis man som ledelse og medarbejder aktivt ønskede at bruge dem men hvis de ikke blev brugt på den måde
set mest til besvær
en eller anden måling på det her så slår det mig bare
forslagsstillerne nævner selv i bemærkningerne til forslaget en undersøgelse fra dansk magisterforening
depression inden for det sidste halve år det håber jeg sandelig ikke er rigtigt hvis hver fjerde studerende
går de formodentlig ikke studiet mere depression
en diagnose det her kan godt være et udtryk for at man er stresset men som den forrige ordfører også sagde
meget meget mærkeligt hvis man kunne lave en undersøgelse på et uddannelsessted der
er det nok fordi man ikke tager det alvorligt nok
vi jo allerede se på de målinger som man laver ude på
for mig at se alt for lav svarprocent
rigtig svært ved at bruge til noget fordi det jo typisk er anonyme undersøgelser hvis en tredjedel har svaret
derfor er min indstilling til det her at hvis man skal gøre noget hvis man skal gribe
som bliver lavet lokalt og arbejde med hvordan man bruger dem mere konstruktivt på på en god måde det er jeg faktisk ret sikker på
rigtig mange steder og det ville være en fejl at forestille sig at vi skulle lægge noget oven på dem
fra forslagsstillernes side var måske så at spørge til
de bliver brugt hvad der kommer ud af dem hvad for
har rundtomkring det kunne give et billede som vi kunne få uden at skulle pålægge institutionerne særlig meget ekstra man
bare slå det op på de forskellige uddannelsessteders hjemmesider og se hvordan det
ud sidste gang så kan vi tage en diskussion af det
stressudfordringer på arbejdspladser typisk handler om ledelse og rammer og i et meget begrænset omfang
arbejde med og gøre noget ved i stedet for
ordføreren at man ud fra undersøgelser vil kunne sige noget som helst
eller et regionsråd lovforslaget udspringer af at der har været episoder hvor en borgmester eller en kommunaldirektør har tilgået et byrådsmedlems mailkonto grundet uenighed om byrådssager beskyldninger om læk af dokumenter og så videre
ikke kan betragtes som medarbejder og dermed er der ikke et medarbejder arbejdsgiver forhold som ligger til grund for at det ville være korrekt at borgmestre eller kommunaldirektører skulle have ret til at tilgå et
et kommunalbestyrelsesmedlem er folkevalgt og står derfor
kommunaldirektøren eller borgmesteren et byrådsmedlem skal selvfølgelig kunne have en dialog med borgere eller andre politikere om sager
der modtager oplysninger om en sag hvor det anses at borgeren ønsker
inddraget i kommunens behandling af sagen
til kommunen samtidig med at man så informerer borgeren herom og henstiller til at man som som
med dette lovforslag vil tre politiske niveauer folketinget regionsrådet og kommunalbestyrelsen være underlagt de samme rammer i forhold til behandlingen som led i deres politiske hverv
et højt niveau det står nødvendigvis ikke i modsætning til det kan foretages udbud men det giver nogle udfordringer når der gennemføres udbud
vi reelt bekymrede for om de kan udbydes vi ser frem til regeringens udspil på området og vi vil særlig
for eksempel ældreplejen sikres de bløde værdier som er helt centrale her
må kun gennemføres udbud hvis det giver mening så vi ikke blindt gennemfører udbud bare for at
og i dansk folkeparti tvivler vi meget på at det kan give mening på de centrale kerneområder
noget der indgår i den aftale som en regering laver med kl om
skal foregå og på hvilke præmisser
og hvor det dermed også virker fornuftigt og hvis man ikke har kl inde over det tror vi ikke på at det kommer til at virke om det så skal gennemføres
her i folketinget og det der kommer ud af det skal tages op
mening hvis vi herindefra dikterer noget som ikke giver mening derude
svært ved at se hvordan det kan lade sig gøre så det giver mening derfor er vi spændte på at se om regeringen kan komme med nogle forslag til hvordan det giver mening som kan overbevise os altså det er
hvis man taler om veje og bygninger og alt mulig andet så tror jeg
diskuteret om vi ikke burde underlægges et krav om at
på nogle af de områder hvor al sund fornuft siger at man bør
men hvor man ikke gør det kommunalt fordi man nu sidder
ud over de enkeltsagstemaer
meget let kommer til at fylde i hverdagen det giver også anledning til at reflektere over hvad der er sket det seneste år
det mig anledning til at konstatere at jeg godt kunne have holdt den samme tale som forrige år
og så måske alligevel jeg bilder mig ind at der er håb i sol og stjerne
som jeg har set og da jeg havde læst den og vendte tilbage til ministerens afsluttende ord
i men heldigvis
kommet en meget tykkere og mere indholdsrig uddannelses og forskningspolitisk redegørelse
for ganske nylig fået regeringens mål for
og en lang række andre støtte og hjælpeordninger som alt sammen er baseret på god vilje til at skubbe forskning ud i yderste led i virksomhederne jeg har nævnt det nærmest reflektorisk
forhandlingerne om forskningsreserven år efter år
noget så er der faktisk sket noget i det sidste år så er der
man kan naturligvis sige at de fleste elementer kommer fra forskellige aftaler
og det giver en basis som vi kan måle regeringen på næste år så vil jeg nemt kunne stå her og gøre status for om der rent faktisk
blev jeg mødt med overbærende blikke i ministeriet når jeg sagde at det var vi jo nødt til at gøre noget ved så skulle vi jo tage det fra nogle og der var
en automatik som løste omfordelingen og det skulle nok løse problemet jeg husker at jeg fik en graf
og at det er svært at gøre noget ved nu åbner regeringen i det mindste
ny model og jeg håber at vi i bred enighed vil turde lave den omfordeling af midler som er nødvendig hvis vi virkelig skal mene at det er kvalitet
i højsædet regeringen stiler høj og taler om at skabe en
alle sammen gerne vil have flere nobelpriser til danmark men er det så realistisk ja
der er svagheden ved regeringens udspil naturligvis at der ikke er sat midler af til det og skal det blive til virkelighed
skal der findes midler det konstruktive og positive element i regeringens udspil er
væsentlig rolle i den samlede forskningsfinansiering her i landet
få mest muligt ud af de samlede investeringer skal indsatserne koordineres
mening at søge en dialog søge at skabe aftaler med fondene om deres rolle i det samlede billede og her kunne en italesættelse af den højeste ambition som en nobelpris jo må siges at være
jeg rimelig store forhåbninger og vi vil søge at holde regeringen fast på alle de fine ord jeg er også realist
være spændende også at høre hvordan ministeren vil sikre at alle initiativer både udmøntes og prioriteres i hele systemet og hvordan der sikres de nødvendige midler til at det hele kan gennemføres
nedskæringer der har været jeg er også med på at den
har været i nogle år nu skal vi på et tidspunkt
at vi bliver ved med at skære ned når vi samtidig vil have store ambitioner og gerne vil skabe en udvikling
er meget vigtigt at sige at nu har vi nogle intentioner vi har nogle ambitioner og så er vi nødt til at arbejde sammen
at de kan gennemføres også i fremtiden for at vi kan sikre at vi fortsat kan
jeg holde fast i at det det handler om i første omgang er at sætte ambitionerne op
og få lavet de rammer så vi får mest muligt ud af de midler vi har
så må vi prøve at finde flere midler fremadrettet
set meget med på jeg er også med på at vi skal finde en vej til at få aflyst de to procentsbesparelser der er så de ikke kan blive ved i al evighed
vi have det med ind som et tema
finde en vej til at sikre at der er de nødvendige ressourcer
hvordan vil ministeren sikre at kandidatuddannelsen for læger ikke fyldes op af udenlandske studerende som rejser ud af landet efter færdig uddannelse som det fremgår af artikel bragt i altinget den femte december 2017 hver tredje lægestuderende i odense er fra udlandet
er noget af det der giver anledning til at man jo oplagt kan skifte er at vi har det opdelt så man færdiggør sin
derefter har mulighed for at finde
der kommer hertil så kunne man forestille sig en løsning på det her der handlede om at man sagde vi laver det til én samlet uddannelse altså at man ikke
at man bliver optaget på én samlet
lægeuddannelsen som én samlet uddannelse dermed kan vi sikre at den kan planlægges
det én bestemt uddannelse man er optaget på
udfordringen med at engelsk fortrænger dansk
høre om ministeren anerkender at det på sigt vil blive et problem for det danske sprog hvis alle uddannelser efter
over de sidste ti år er tres procent af samtlige nye kandidatuddannelser
blev ni ud af ti
for mig at se at på sigt vil samtlige kandidatuddannelser foregå på engelsk hvordan vil ministeren så sikre at vi samtidig på det niveau har begreber på dansk som rent faktisk bliver brugt i den virkelige verden
er et behov for at dæmme op for domænetabet på dansk
mener det er vigtigt at de udenlandske
for netop at kunne blive i danmark
vil jeg egentlig gerne høre om om ordføreren er med på at
studerende om at lære dansk
er det et tilbud som rigtig mange vælger ikke at tage imod og i særdeleshed er jo formentlig dem der bare har tænkt sig
skulle de med det danske så er ordføreren med på at vi får stillet krav om at alle
studerende der læser i danmark skal lære dansk
både et svar og ikke et svar for jeg spurgte sådan set om ordføreren fra socialdemokraterne var med på at stille krav om at
det er jo ikke så overraskende udtalelser men mens vi nu venter på
jeg egentlig gerne høre om ordføreren ikke er enig
det som dansk sprognævn benævner som sprogenes dødsspiral som handler om at
man har et domænetab på de højere uddannelser at man faktisk
er det ikke en reel udfordring for det danske sprog på de videnskabelige områder og dermed en udfordring for det danske
ordføreren deler bekymringen
hvis det her i mine øjne lille og forsigtige forslag om at man skal have en lille smule dansk og lære lidt dansk ikke kan komme igennem hvordan vil ordføreren så sikre at vi imødegår at engelsk bliver det dominerende sprog at
højere videnskabelige niveauer hvordan kan vi sikre at vi stadig væk har et levende dansk sprog så det ikke bare er noget vi finder på og skaber ved siden af men at det
er et levende sprog også på højt
enige om udfordringen med eu og at der er nogle ting der
laves om dér men men det er så ikke det det primære her i dag det primære
set er enig i at der er udfordringer og at vi skal gøre noget for at sikre det danske sprog
vi diskuterer i dag er så de videregående uddannelser hvor
en udvikling der jo siger at på kandidatuddannelsen
en større og større andel kun engelsksproget så jeg vil om ordføreren ikke er enig i at det er en udfordring for det danske sprog at det giver et domænetab og at det efter dansk sprognævns beskrivelser
det danske sprog hvis videregående uddannelser på det høje niveau kun
en udvikling der vil gøre at det bliver man nødt til
i mine øjne føre til at man jo så heller ikke kan tale videnskabeligt på dansk
er ordføreren ikke enig i at når ni ud af ti
at ordføreren udtrykker en bekymring for anglificeringen
fuldstændig enig i pidginbeskrivelserne
at det selvfølgelig er en udfordring at hvis det skal foregå
engelsk ellers bliver niveauet jo ikke i orden
beskrivelse af udfordringen sprogligt og derfor vil jeg gerne
at vi står over for en udfordring og jeg vil også gerne vide
være med til til det her forslag
at vi kan komme videre ud ad den vej og sikre at vi ikke
et domænetab som på sigt bliver en udfordring for det danske sprog
meget enig i at vi skal gøre det i en dialog for det skal selvfølgelig også være håndterbart for uddannelsesinstitutionerne
står vi for mig at se over for et problem der sådan
jeg da godt forstå hvis man på en uddannelsesinstitution tænker det er sådan
også at vi kan have kommunikationen ude i verden alting bliver bare meget nemmere
tankegang og ikke stiller krav om at der skal være et levende dansk også på de her videnskabelige områder
være med til at vi sikrer
at der fortsat er uddannelser på dansk på alle områder
det lyder jo vældig vældig internationalt jeg tænker at lige om lidt
sagde ordføreren at hun selv havde lavet en phd som jeg forstod det på dansk hvor det havde været en udfordring at
udstiller det jo det dilemma og det problem vi faktisk står med at så meget
bliver svært at arbejde og have et levende dansk på de enkelte områder
at vi kan skubbe til en udvikling jeg tænker at i
at det der er afgørende er at man jo også har et levende sprog på de højeste videnskabelige niveauer fordi
et almuesprog som det tidligere blev nævnt vi ønsker faktisk
jeg hører at ordføreren egentlig lidt fortryder at have skrevet på dansk
der forsker og udgiver og kan
hvor mange der kommer så er ordføreren imod
sådan at hvis hensigten også er at sikre
og det var jo en dejlig ting at høre jeg har tidligere hørt ordføreren citeret for
at ordføreren gerne så engelsk indført som koncernsprog
dansk sprognævns vurdering af at det er afgørende for at have et levende sprog at man også har et levende sprog på de højeste akademiske niveauer og og et levende sprog
taler sproget at man skriver på sproget og at det i de akademiske kredse i
sikre at det foregår på dansk også på universiteterne også på campus
er mange andre områder hvor vi kan arbejde sammen om at styrke det danske sprog og styrke den danske kultur og det tager vi selvfølgelig altid gerne imod men i dag taler vi
set om videregående uddannelser om det videnskabelige niveau og jeg hører at ordføreren også anerkender dansk sprognævns problematisering
om at hvis sproget taber på de
taber sproget generelt derfor vil jeg gerne høre når vi nu ikke skal gennemføre det her forslag ifølge radikale venstres mening hvordan vil radikale venstre så sikre at vi fortsat har dansk som et levende sprog på de videregående uddannelser
at gøre noget og tak for at dele bekymringen for den udvikling som vi
at tage fat
er enig i at der ligger et domænetab det er rigtig godt at vi gør noget godt
at problemet kan være at være bekymret for at de ingeniørstuderende der
men er det ikke rimeligt at forvente at man hvis man kommer her og gerne vil blive i danmark så kan noget dansk så kan man diskutere om det skal ind som et fag eller som
at de skulle deltage i danskundervisning ved siden af deres studier den danskundervisning er der som et tilbud
vi godt kunne være lidt skrappere og sige
til at sikre at dansk stadig væk fungerer som det levende sprog på de videregående uddannelser
den udvikling vi har i dag og
i vid udstrækning anerkender at tingene foregår på engelsk men hvordan skal vi sikre at de bliver ved med at foregå på dansk hvis vi
mange tak for debatten
vil sige at da jeg den anden dag læste i berlingske om reaktionen på det her
lidt mere røre end jeg egentlig havde forestillet mig det lyder nærmest som om vi med det her forslag vil skræmme alle
særdeleshed de talentfulde når jeg ser i berlingske at dansk industri og
at charlotte rønhof fra dansk industri siger at lovforslaget de facto vil betyde at vi ikke længere kan tiltrække internationale studerende vi har brug for dem vi har brug for at de bliver i danmark men de kommer ikke hvis de ikke
gå til eksamen samtidig siger hun at
er en god idé at lære dansk hvad vi jo også har talt om nogle gange her i dag
kan de vel også følge et fag på dansk og gå til eksamen så
dtu siger at vi kommer til at frasortere et meget stort antal talentfulde unge
skræmt talentmassen væk jeg tror ikke på at det vil skræmme de talenter væk som gerne vil tage en uddannelse i danmark
i det land som de tænker sig at bo i og jeg tror heller ikke det vil være en uoverstigelig hindring for de meget talentfulde at lære tilstrækkelig dansk til at kunne tage et kursus på dansk
vi har universiteter og andre uddannelsesinstitutioner i danmark hvorfor har vi forskningsinstitutioner det handler
det vi ser i dag er jo at hovedparten af alle nye kandidatuddannelser oprettes på engelsk
femten var det ni ud af ti der var på engelsk vi har haft en minister på området sofie carsten nielsen som
ordfører her i dag som udtalte at kunne se engelsk som koncernsprog universitetscampus den udvikling og den italesættelse fører naturligvis til et tab af status for det danske sprog hos de unge studerende dansk bliver jo kun noget man
hjemme i landsbyen jeg får sådan nogle billeder på min indre skærm af erasmus montanus
det er jo ikke det man gør der hvor han kommer fra
de dårlig tale sammen
tilbage til dansk sprognævns billede på udviklingen bliver tab af dansk på de højere uddannelser
erhvervslivet fordi flere og flere og virksomheder vil begynde at bruge engelsk som koncernsprog det giver et tab af status
medfører det selvfølgelig også et tab af domæne i fritidslivet og så begynder vi at tale engelsk derhjemme
så er vi ikke kvalificerede nok til at undervise og til egentlig at forstå den undervisning der
bruge engelsk hele vejen rundt for det er jo alligevel det sprog vi bruger alle steder og så ender det
videregående uddannelser så starter vi spiralen og så slår vi ganske enkelt det danske sprog ihjel lige så stille
det kunne som sagt være nærliggende tage konsekvensen og sige at alt skulle foregå på dansk
naturligvis skal foregå i en dialog med resten af verden men vi er nødt til samtidig
for at dansk forsvinder som sprog på videnskabelige områder
vi ønsker at sende et tydeligt signal til alle som ønsker at tage en uddannelse her i landet
her taler vi altså dansk det lyder ikke som om vi umiddelbart har flertal for forslaget
men det jeg tager til mig og det jeg tager med videre fra i dag er et tilsagn
vi skal finde nogle veje til det jeg imødeser med spænding den redegørelse der kommer fra regeringen
sige mange tak for for debatten
fortsætte med fra dansk folkepartis side
udvikling vi har set over de seneste år
unge fra primært østeuropa som kommer herop som vandrende arbejdstagere og ad den vej får ret til at komme ind og tage en uddannelse og i erkendelse af det
tiltag til at man har fået lavet en aftale med erhvervsakademierne
markant ned fordi der var en udvikling i gang
debatten i dag handler primært om det danske sprog
samme notater kan man se at antallet af
danske sprog der ligger i det og som vi mener vi er nødt til at gribe ind over for
rigtig gerne diskutere eu og jeg vil gerne diskutere muligheden for at få ændret på de regelsæt som jo gør at vi er tvunget til at gøre nogle ting
og betale su for det er en hel diskussion for sig som vi meget gerne tager når som helst men det her handler jo også om det danske sprog og det handler også om det domænetab som vi kan se udfordrer os og vil udfordre os
vi kan gøre noget ved det er noget vi kan bestemme herfra og derfor synes vi det er en rigtig rigtig vigtig debat at tage og det er
tak for kommentaren jeg vil gerne kvittere for den og jeg synes
jeg var glad for at der var den imødekommenhed nærmest hele vejen rundt
at tage fat i det her og få en dialog om
håndtere de udfordringer som der
beslutningsforslag men at der rent faktisk kommer til at ske noget
tyvende juni to tusind og sytten en aftale med regeringen om flere år på arbejdsmarkedet dette lovforslag udmønter dele af den aftale lovforslaget indeholder tre punkter der har betydning for optjeningen til fuld folkepension fuld supplerende pensionsydelse og fuld
fulde folkepension kommer det til at gælde at man fremover skal
i riget ni tiendedele af sit liv efter det fyldte femtende år og indtil
den virkning at hvis man i perioden har arbejdet i udlandet og kommer hjem men ikke har ni tiendedeles optjening
man fortsætte med at optjene ret til folkepension hvis man bliver længere på arbejdsmarkedet og dermed få opsat pension det samme gælder for den supplerende pensionsydelse også kaldet ældrechecken for at få ret til den fulde ældrecheck skal man
have været i ni tiendedele af sit liv i riget
skal gøre sig fortjent til folkepension og ældrecheck og ikke blot tage det for givet at kommer man til danmark så får man bare fra den danske statskasse reglerne træder i kraft den første juli to tusind og atten og gælder alle der når folkepensionsalderen
og fem og tyve eller senere der er også enighed om bopælstid ved tilkendelse af
til flygtninge harmoniseres med reglerne om bopælstid for danskere og andre udlændinge der kommer til danmark fremover skal flygtninge bo i danmark i tre år fra det fyldte femtende år til folkepensionsalderen for at åbne retten til
for udbetaling af tillæg tillæg for opsat pension her gøres reglerne mere klare
for beregning af venteprocent og beregningsmodeller
et mere klart overblik for borgeren når der skal vælges mellem de tre ordninger for opsat pension man kan få opsat pension som livsvarigt tillæg som det er i dag
er så også muligheder for at få et højere tillæg i grundbeløbet
det opsatte grundbeløb og et højere tillæg i ti år
del af pensionen der udgør pensionstillægget
at optjene deres pension på en anden måde de
boet og bidraget i danmark i hovedparten af livet for at kunne få fuld ydelse
en hundrede og to og tredive forslag til lov om studievalg danmark lovforslaget har til hensigt at samle strukturen for vejledning om valg af videregående uddannelse det gøres ved at etablere
i dansk folkeparti er vi positive over for lovforslaget vi mener det er vigtigt at landets unge tilbydes den samme høje faglig vejledning lige meget hvor i landet de bor ligesom det er positivt at
kan tilpasses de enkelte landsdeles behov derudover tror vi at det vil styrke det faglige niveau og vejledningen at man kobler afdelingerne sammen det giver mulighed for en langt bedre sparring og kompetencedeling blandt vejlederne i lovforslaget
det ligeledes nævnt at det er forventningen at der fortsat skal være syv afdelinger i dansk folkeparti håber vi i hvert fald ikke at der kommer færre afdelinger tværtimod det er vigtigt for os at
er meget let tilgængelig for alle landets unge også dem der ikke lige bor i nærheden af en af landets allerstørste byer
om ministeren er enig i at forskning på alle akademiske områder bør formidles på dansk til den danske befolkning og
at denne formidling på dansk foregår og anerkendes
at der foregår en aktiv indsats for at sikre at den her formidling reelt foregår dansk og at ministeren er med på at i det omfang
vil også gerne spørge ordføreren
i at det er vigtigt at forskningen formidles og
og at det er nødvendigt at der er en aktiv indsats
ordføreren så med på at vi må tage nogle initiativer for eksempel i form af krav om
er svaret at der kan være områder af forskningen
kunne formidles på dansk jeg
altså rapporter og alting der skal være på dansk men men
jeg håber ordføreren er enig i at der på alle forskningsområder bør kunne formidles
de tiltag som måtte være nødvendige hvis vi kan se at der rent faktisk ikke sker
skal man være dygtig til dansk starter det længe før man når til universitetsniveauet det her handler jo så også
det handler også om at opretholde
og forskningsområder på dansk
er om man fra las side vil være med
der er behov for at sikre at man også gør noget
at vi jo er enige om at den tradition som har været der rigtig længe
den er udfordret i hvert fald som som jeg ser verden
sagde i sin ordførertale at der er nogle ting der udfordrer det så jeg håber vi kan forenes i at finde veje til at sikre at det her så kan lade sig gøre
alle områder bør kunne formidles på dansk til den danske befolkning og om ordføreren er enig i
behov for at understøtte at denne formidling på dansk foregår og anerkendes og at
der foregår kunne formidles på dansk
en god debat her i salen om b tre og fyrre dansk folkepartis beslutningsforslag om indførelse af obligatoriske dansksprogede fag på de engelsksprogede uddannelser
dansk men også at forbedre de studerendes forståelse af og navnlig
og det er altså en fordel at kunne skrive i de særlige akademiske genrer på sit modersmål før man går i gang med at lære at skrive det på et sprog som man ikke mestrer helt så godt centrene skal også kunne fungere som
i deres formidling på dansk
den langsigtede hensigt med at etablere sprogcentrene og en tilhørende sprogtermbank som vi også på et senere tidspunkt kommer til at
på dansk på baggrund af den debat vi har
en betænkning som jeg håber vil kunne bakkes op af et bredt flertal for jeg konstaterer at der ikke umiddelbart er støtte til
vi har beskrevet i forslaget men samtidig
hører jeg også en bred enighed om at
er behov for en systematisk indsats så den uenighed der
om hvordan vi styrer indsatsen kunne vi måske finde en vej
jo mener man er nødt til at have hvis man skal arbejde systematisk med et område uanset
eller eller organisation man i øvrigt er og det kunne kombineres med overordnede målsætninger
blandt andet at man sikrer at der kan blive formidlet på dansk på alle forskningsområder
så jeg ser en vej i forhold til at sikre
opleve en enighed om her i tinget i dag
men det er nok en ren tilfældighed at det
selv om vi nu går ind og accepterer at eus regler siger at det her
findes der mig bekendt inden for det juridiske område et nødretsbegreb nødret er der hvor man tilsidesætter loven
vi har at gøre med her vi har en gæld som vi ikke kan inddrive
så er ministeren ikke enig i at det må kunne betegnes som nødret at sætte en prop i det hul hvor pengene fosser ud indtil der findes en løsning indtil man får lavet de her aftaler og indtil
har et system så man kan sikre at vi kan få
hvis vi har et system hvor vi låner folk der så kan rejse ud af landet
og det en trafik som vi bør stoppe
for muligheden for de her lån indtil vi har en aftale med de enkelte lande
og det ville for mig at se være rigtig sund fornuft det ved jeg godt ikke nødvendigvis meget med eu at gøre men alligevel kunne ministeren måske tænke sig
de spor og alle de ideer der ligger i regeringens udspil
men indtil det måtte kunne lade sig gøre hvorfor så
vi ikke skulle gøre det samtidig med at man selvfølgelig kan arbejde
de spor der ligger i regeringens udspil og samtidig sige at indtil vi har nogle løsninger på det kan de unge fra
su lån så kan det
bare skal give lån til nogle der ikke betaler dem tilbage så
om at unge studerende får et su lån som de godt kan kalkulere med
skal betale tilbage og så har vi danske unge studerende
su lån som de godt kan regne med bliver opkrævet
end den hvor vi siger at de unge der kommer fra lande hvor vi godt
det ville da være den rimelige
sagde at indtil vi får de her ting på plads
handler jo også om et midlertidigt stop indtil
spekulere lidt over hvad liberal alliance egentlig mener da vi kom med forslaget
ville det vel være en glimrende løsning her og nu
alliance mener på de her områder men sådan rent løsningsmæssigt
ordføreren som om man så det at nu kom de her tiltag og så har vi
en løsning lige om lidt det synes jeg
ville det ikke være grundlæggende fair og rimeligt
med ordførerens ord sjofler deres studielån at sige
kan ikke få lån indtil vi får de
ja der er nogle initiativer som muligvis engang
beskrivelsen står at det er
har meget lange udsigter hvorfor skal vi være så bange for at sige til eu at det her bare ikke er i orden så derfor
su lån som de så kommer her til danmark og ikke betaler
at vi skal gå ind og få lavet en aftale med de lande for de er sikkert meget interesserede i at lave aftalen så kan vi hjælpe dem med at få deres
kan hjælpe os med at vi får vores
jeg synes ikke det er en begrundelse for at sige at det er et kæmpe crash det er jo et spørgsmål om at sige at
en overraskelse da jeg i aftes kunne se i pressen at regeringen havde lavet en plan
su gæld i udlandet det var ikke sådan at jeg som ministeren
har her i eftermiddag så det er da absolut glædeligt
var jo at vi ikke havde en oplevelse af at man kunne gøre noget
så vi får vi får to spor og det er jo godt
hvis det ene spor blokeres har vi det andet at køre på inden for det ene spor det nationale spor
på i forvejen men det skal ikke være nogen hindring for det
bruge udenlandske inkassofirmaer og tvangsinddrivelse gennem retssager i danmark og som efterfølgende skal danne grundlag for tvangsfuldbyrdelse i andre eu lande og det er selvfølgelig også et forsøg værd at lave nogle pilotprojekter på det
det følger af su lånebetingelserne at su lån forfalder til omgående indfrielse hvis låntager flytter til udlandet og ikke giver oplysning om en ny adresse
sige hvor man rejser hen så vi kan få pengene kradset ind så
spor spor to det lyder næsten som et vigespor første punkt er nordisk samarbejde og vil sige aftaler med de andre nordiske lande
fordi det er de lande der sammen med de nordiske lande har flest statsborgere med misligholdt su gæld det er også rigtig fint
det håber jeg da man kan gøre relativt hurtigt det tredje og sidste punkt i spor to er så et nyt eu redskab og det lyder måske lidt mere tungt
lidt mere op ad bakke jeg har ikke indtryk af
eu systemet hidtil har været særlig imødekommende
og det er naturligvis godt at regeringen gør noget men som der også bliver skrevet i forordet
er der desværre ingen nemme løsninger og flere af initiativerne kommer til at tage tid det er nok rigtigt så min konklusion her i dag er at jeg glæder mig over regeringens tiltag
at det vil være en god idé at stoppe for nye lån det kunne så give os tid til at få afprøvet alle tiltagene der er jo gældsposter nok at øve sig på
vi lukke op igen når vi har fået helt styr på hvor de to spor fører os hen med det vil jeg sige mange tak
videregående uddannelser universiteter professionshøjskoler
en rigtig god aftale og jeg glæder mig som den foregående ordfører også over at det er en aftale som alle folketingets partier stadig væk er med i
grundlaget og rammerne for at aftalen
fokus i aftalen er som det også er blevet nævnt en øget kvalitet i uddannelserne
styrket ledelsesmæssigt fokus på god undervisning
får en højere vægt end den måske nok