syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
det er noget som bruxelles skal koordinere eurolandene har
uansvarlig økonomisk slendrian i sydeuropa
lave strammere og stærkere central styring af det her det har vi jo ikke nødvendigvis og mit afgørende spørgsmål er derfor igen hvis vi skal gå ind i
de facto idømmes bøder hvis ikke vi handler på en bestemt måde så har man jo flyttet indflydelse fra det nationale parlament
det er indiskutabelt sådan er det jo at man så har en juridisk diskussion om hvorvidt det i grundlovens forstand tolkes som suverænitetsafgivelse er jo noget andet men at man ikke vil lade befolkningen afgøre
sådan en afgørende milepæl altså indflydelse på hvad det er for en politik
nationale parlament til bruxelles er der hvor jeg synes
forsøger at slutte danmark så tæt til euroen som overhovedet muligt
hen bare for at undgå en folkeafstemning fordi man måske er nervøs for at hvis man tager en folkeafstemning
kan det jo blive nej og hvad vil konsekvensen så blive så er det lettere helt at
om ministeren mener at det inden for det
foråret til efteråret om et år eller hvornår regeringen kommer med sit forslag og forhandler en skattereform
i sådan en skattereform som man aftaler i den her valgperiode indarbejder at boligskatterne øges
med virkning fra en kommende valgperiode
skattereform som regeringen har lagt op til og som man jo må gå ud fra bliver noget
at vænne sig til hvad det er for nogle forandringer en skattereform indebærer derfor synes jeg det er helt relevant at spørge og at
vil en skattereform man laver i den her valgperiode kunne indebære en øget boligbeskatning forudsat den øgede boligbeskatning først træder i kraft i en kommende
fru inger støjberg før jeg tager meget gerne debatten så det
det er for oplysningens skyld så borgerne i det her land ved
beslutter at hæve boligbeskatningen i en kommende valgperiode
mennesker om regeringens løfte om ikke at røre boligskatten i den her valgperiode inkluderer muligheden for at lave en skattereform hvor boligskatten hæves fra to tusind og seksten
det radikale venstres politik at sådan skal det være det har vi utallige citater på jeg tror også at
det radikale venstre ønsker at boligskatten hæves fra to tusind og seksten
de forhandlinger der skal være om en skattereform
foreneligt med regeringens løfter om ikke at røre boligbeskatningen i den her valgperiode hvis man i den skattereform aftaler en forøgelse af boligskatten forudsat
det forhåbentlig ministeren der vil give nogle svar på spørgsmålene så er det foreneligt med regeringens løfter om ikke at røre boligbeskatningen i den her valgperiode hvis man i den skattereform vi skal til at forhandle indarbejder forøgede boligskatter fra to tusind og seksten ja
vi ved jo også at der i store dele af regeringen er et ønske om at man skal være mere aktiv i forhold til indførelsen af af sådan en skat og at der i hvert fald i store dele af
en livlig debat om hvorvidt man bør støtte indførelsen af
en tobinskat på europæisk niveau senest har aviserne jo skrevet om debatten på det radikale venstres møde i weekenden
fald tidligere ledende radikale nej når man sidder tæt på
er det jo interessant om det indgår i ministerens overvejelser
hvis man bruger det provenu man måtte få hjem ved at indføre en skat
hvert fald blevet fremført i debatten af nogle af dem der har engageret sig i regeringspartiernes bagland
måde man skal vælge at se en effekt af tobinskatten
dér hvor den indføres men på den dæmpende effekt
den her debat i dag er jo for at finde ud af om det indgår i ministerens overvejelser omkring den her tobinskat
synes jeg hørte i den første besvarelse
indførelsen af en tobinskat i sig selv
er rart at høre det der så kan undre lidt
meget svært at forestille sig hvordan man kan indføre en tobinskat på europæisk plan
vil bruge den næste tid til lige at
om ministeren overhovedet kan øjne muligheden for at der indføres en form for skat på finansielle transaktioner
det er jo det statsministeren nemlig giver udtryk for i det
lige pludselig til at det kan man måske godt finde en model for
på transaktioner alene i europa som ikke vil have en vækstdræbende effekt
fundet et stykke papir der på nogen måde skulle skulle sandsynliggøre noget som helst om at sådan en skat ikke ville have en vækstdræbende effekt
diskutere størrelsen jeg er fuldstændig enig med ministeren i at det er meget uvist hvor hvor voldsomt det vil være hvor hårdt det vil slå og i hvilket omfang det vil flytte aktiviteter ud af europa men har ministeren i sit arbejde med
på noget tidspunkt fundet bare en flig af noget der skulle sandsynliggøre at man vil kunne finde en ordning at indføre
øget beskatning af bankerne og
der handler om at grunden til at økonomiministeren
økonomisk støtte fra bankerne
gruppeformand herre per clausen siger at de
godt tænke mig herre frank aaens forklaring på
at enhedslisten beskylder økonomiministeren for at være imod
transaktionsskat fordi det radikale venstre er i lommen på
frank aaen mener herre frank
økonomiministeren det radikale venstre er i lommen på bankerne jeg vil gerne have herre frank aaens synspunkt
store annoncer med spørgsmålet om
det radikale venstre får penge fra bankerne til at føre valgkamp og samtidig ved
enhedslistens gruppeformand i et telegram på ritzaus bureau har bekræftet at kampagnen betales af midler fra enhedslisten
det da naturligt at spørge herre frank aaen om herre frank aaen som enhedslistens ordfører mener at det radikale venstres modstand mod den her skat skyldes at det radikale venstre er i lommen på bankerne så det spørgsmål man i virkeligheden stiller vil jeg gerne have herre frank aaens synspunkt
en såkaldt tobinskat indført på europæisk plan
flere har kredset om og som svæver lidt i det uvisse jeg har forstået at
model for en tobinskat som ville kunne få socialdemokratiets støtte til at
i citationstegn kun er i europa altså blandt eu landene og ikke
den socialdemokratiske ordfører siger i dag
man åbner op for at der kan komme en transaktionsskat også selv om det ikke
en transaktionsskat på europæisk plan
imod indførelsen af en såkaldt tobinskat på europæisk plan
jo ganske mange der i dag har forsøgt at få et
regeringen har en pragmatisk tilbageholdenhed jeg skyndte mig
til udtryk her i forespørgselsdebatten at regeringen har en pragmatisk tilbageholdenhed der går så
vi kan få at vide hvad regeringen er imod men det er meget svært det er det vi har brugt et par timer på
er regeringen så for
laves en transaktionsskat
ville være nyttigt hvis vi her mod slutningen af debatten kunne få økonomiministerens klare vurdering af om regeringen
laves en transaktionsskat hvis den kun gælder i europa er det det man kan udlede af et regeringsgrundlag der understreger at man
så er man imod det hvis det bliver europæisk og ikke globalt
tidligere i debatten om det der står i regeringsgrundlaget om at man
at man starter med at indføre en transaktionsskat i europa eller eu eller blandt eu lande i en
stadig væk åbner man jo hele tiden døren på klem for at man godt vil være med til
hvis det ser rigtigt ud derfor er det jo i virkeligheden det bedst stillede spørgsmål
om regeringsgrundlaget rummer den mulighed
ville arbejde i eu for at der kommer
global transaktionsskat blandt andet kan betyde at man i eu indfører en sådan skat for at vise at man går forrest
den indført på globalt plan
ikke i tvivl om at spørgsmålet kommer helt frem til ministeren
kan indgå i en kommende skattereform også selv om disse øgede boligskatter først træder i kraft efter et kommende
hvad han vil svare på i i den debat vi har her meningen med en debat i folketingssalen er jo at vi folketingsmedlemmer
kan spørge ministrene og så har vi også
så kan der godt være noget om det
med fare for at der er nyvalgte folketingsmedlemmer der tænker at folketinget er en børnehave hvis man spørger om det samme to gange så ligger der
til grund når jeg rejser den her debat igen at jeg ikke synes at regeringen ligesom har bevæget sig ud af busken og svaret på spørgsmålet
foregribe her i sin første kommentar ved at sige at han han ikke vil svare på det spørgsmål jeg stiller altså
vide hvad regeringens politik er i forhold til øgede boligskatter det der er spørgsmålet i al sin enkelhed
når regeringen lover at frede boligskatten i den her valgperiode og i alle de svar vi har fået om det her emne forholder sig til spørgsmålet med svaret i denne valgperiode betyder det så at når vi skal til at
i orden at man i den skattereform opererer med højere boligskatter
er det en mulighed at man opererer med højere boligskatter i den skattereform der skal laves
er jo interessant for os som håber at komme i forhandlinger med regeringen
de muligheder som regeringen opererer med
hvis det er noget der indfases fra næste valgperiode det er et løfte man har givet om at den konkrete boligskat ikke hæves
jeg håber at finansministeren forstår både baggrunden for mit spørgsmål
boligskatterne og samtidig siger til folketingets
indlede forhandlinger om en skattereform så skal vi jo forberede os til de forhandlinger så er det jo rart for os at vide hvad
stærke kræfter både
vismænd og ting og sager der siger at det vil være en rigtig god idé at hæve boligskatterne
mange boligejere nervøse så er det da relevant at bede finansministeren besvare spørgsmålet kan der laves en
inden for kort tid som opererer med højere boligskatter bare de boligskatter først træder i kraft efter den her
lad os da ikke skændes om fortiden for det kan vi jo slå op i historiebøgerne
skændes om hvad der er sket i historien det kan vi jo bare se og så kan folk
i den venskabelige tone vi kan holde hernede i salen at vi også får svar på de spørgsmål vi stiller altså om det i finansministerens verden er en mulighed at man i en skattereform der skal laves om kort tid inkluderer højere boligskatter
det er i orden i forhold til regeringens løfte
kommer højere boligskatter i den her valgperiode blot de højere boligskatter der kommer som følge af en skattereform først træder i kraft
næsten et janejspørgsmål man kan svare ja det er en mulighed
og så kan vi partier der håber at komme i forhandlinger med regeringen om
så forberede os ud fra de konditioner
overgangsperiode ikke kan finansiere lavere personskatter med engangsindtægter indtil en eventuelt højere boligskat træder i kraft efter denne valgperiode
at være glad og og næsten i opløftet stemning
det er jo nok det tætteste jeg er kommet på et klart svar fra finansministeren i dag
er klart at når vi ikke har kunnet få noget klart svar på det spørgsmål jeg rejste før
om regeringen arbejder på at hæve boligskatterne fra to tusind og seksten og dermed
løftet om ikke at hæve boligskatterne i den her valgperiode fordi man først praktisk gør det i næste valgperiode men men kan vedtage det nu
at man så i den her valgperiode vil gennemføre lavere skatter på arbejde finansieret af højere boligskatter men de træder
først i kraft senere og så mener man at have opfyldt sit valgløfte så kan det jo give en manko altså et beløb der skal finansieres i den mellemliggende tid indtil boligskatterne bliver højere og
var selvfølgelig det vi frygtede nemlig at det kunne man så måske prøve
og det er jo det finansministeren så så langt
vi måske kan tolke ham og nu kan finansministeren jo korrekse mig
i tråd med forsigtighedsprincippet
det udelukker jo så i hvert fald den øvelse
finansiere det man i givet fald sænker skatten
til om om det er en rigtig tolkning altså at en skattereform
skal betyde at hvis man sænker skatten ét sted skal det finansieres af en højere skat et andet sted alternativt
en offentlig besparelse men det skal altså hænge sammen krone for krone
og hvis det er rigtig forstået synes jeg bestemt det er en nyttig konstatering her i dag
man skulle finansiere krone for krone de
man i virkeligheden ikke finansierer tingene bare det så på længere sigt er finansieret og hvis det er rigtigt forstået
udgave jeg forudsætter i mit spørgsmål
man godt kan sænke skatterne på arbejde
i to tusind og femten finansieret af højere boligskatter
accepterer man jo at have en periode hvor man bare kører med
måneder siden hvor man i den grad gav indtryk af fra de nuværende regeringspartiers side at man gjorde op med noget der var i fortiden
man ville indføre en ny stil man har påstået at vi lavede ufinansierede skattelettelser
hvor mange gange vi har hørt det og nu skal
hvad regeringen fremadrettet vil foretage sig
måde man gjorde det på før jeg troede da at finansministeren stod på det synspunkt at nu gjorde man op med nogle ting i fortiden og nu var der en ny linje og nu var der et forsigtighedsprincip som blev lanceret på et pressemøde som noget stort og noget
vi så spørger ind til det på forskellig vis
ufinansierede skattelettelser så hvis man bare vægter sig
skal det vel ikke forstås derfor må jeg spørge er det en del af
at man sagtens kan lave en markant underfinansiering af noget i starten
højere boligskatter på sigt er det også i
og tyve plan så offentligheden kan få indblik i regeringens økonomiske vurderinger
som har stor interesse for hvordan
i sensommeren og frem til den femtende september
er der en interesse for om det er hensynet til den
og aftalen der er på vej med som jo også lægger meget snævre begrænsninger
hvordan det offentlige forbrug ser ud til at kunne udvikle sig frem til to tusind og tyve
finansministeren revurdere om det er rigtigt bare at sige at
skal vente helt til efteråret hvor lang snor vil regeringen give sig
skattereform muligvis forhandlinger om førtidspension kontanthjælp og så videre
vide på hvilket økonomisk grundlag vi gør det
de økonomiske vurderinger for danmark frem til to tusind og tyve derfor
det være en god idé at vi har et fælles økonomisk grundlag
også får at se hvordan regeringen ser på den økonomiske udvikling frem
der står også i regeringsgrundlaget at der kommer en betalingsring omkring københavn
skal være en lang række initiativer omkring forskellige reformer skattereform kontanthjælp førtidspension osv som regeringen siger den vil indbyde til brede forhandlinger om og de forhandlinger imødeser vi selvfølgelig
kommer meget gerne når vi får en invitation og der skal brygges kander af kaffe og ikke kopper af kaffe
deltager gerne også i lange forhandlinger for at se om der er steder hvor vi kan finde hinanden men det der i virkeligheden er mit ærinde her i dag
at få en vis forståelse hos finansministeren for
sådanne forhandlinger og virkelig komme i dybden med danmarks udfordringer de kommende år
meget godt at gøre det på et nogenlunde ensartet grundlag og der er det jo lidt mærkeligt for hvis regeringen sidder med en viden om hvordan økonomien ser ud til at ville udvikle sig frem til
men vi andre ikke må få indblik i det fordi
over for folketinget efter en del af de her forhandlinger er
giver det altså en lidt skæv måde at komme
finansministeren er det jo min min bøn at der kommer
og tyve udspil fra regeringens side inden de her forhandlinger og dermed vil det vel også være en
er bestemt optaget af at danmark har en ansvarlig økonomisk
og det er jo også en af grundene til at vi har ærgret os over
regeringen har bragt ud over den danske befolkning vi tror ikke det den rigtige medicin i situationen
ikke noget gøre med at vi ikke gerne tager del i andre dele hvor vi ville kunne finde hinanden om at lave nogle nogle tilretninger af det danske samfund der fremadrettet
der er behov for at gøre på et givet område for at tilvejebringe et vist provenu som kan hjælpe danmark fremadrettet så er det jo da rarest at man
ensartet syn på hvad udfordringen
er det er klart at når nogle begynder at skrive at udfordringen måske
i krav om besparelser frem til
i den størrelsesorden så er det så store tal
om nu at gå hjem på sit kontor og tænke over sagerne og tænke over om ikke det ville være en meget god idé
et af de punkter hvor man i regeringsgrundlaget har forholdt sig
skrevet i regeringsgrundlaget på side ti at man vil gennemføre en skattereform
skaffe de offentlige finanser
samtidig har vi jo set i nogle svar finansministeren har givet
i ekstra arbejdsudbud et markant lavere beløb end tre milliard kroner til statskassen eller også hvis man skal have de tre milliard
skal man op på et væsentlig større arbejdsudbud end det man har markeret i
er ærlig og ligefrem og svarer konkret på spørgsmålene
når finansministeren gør det og det gør finansministeren oftest så derfor
det fremgår jo rigtigt af det svar man har givet at for ingen af de indkomstgrupper indkomstgrupper
i i forhold til hvem der altså får et øget arbejdsudbud vil man nå frem
til at syv tusind personer er nok til at skaffe tre milliard kroner i ingen af de eksempler man har fremdraget tværtimod så er det markant højere for de fleste af de indkomstgrupper
en hel kronik hvor han har fortalt hvem det er en skattereform skal begunstige og dér forsøger han
at give det indtryk at det er den almindelige hårdtarbejdende dansker som slider og slæber
morgen og så går på arbejde i mange timer
i toppen men sagen er jo at hvis det er dem vi tager udgangspunkt i
som minimum der skal til i øget arbejdsudbud for at skaffe de tre milliard
som man måske lige skulle have tjekket lidt ekstra inden
forberedt sig inden man pludselig sad på crown plaza plaza i
færre penge i kassen i en del af finansministerens regneeksempler til folketinget ligger vi på mellem
forhandlingerne om en skatteomlægning er det syv tusind i ekstra arbejdsudbud med det provenu det så måtte give eller er det at de tre milliard kroner skal hentes hjem og så må man finde arbejdsudbuddet
til den gruppe af folketingspolitikere der synes at det har været en hård tid for socialistisk folkeparti altså der kom en ny regering efter valget i september måned
bredt sig sådan et billede af at
får noget ud af at være med i regeringen og at
kæmpede kampen for en betalingsring men
gøre noget ved den kollektive trafik og så videre der har vi så lavet et forlig om det
det var en oplagt anledning til at give ham mulighed for at forklare
successer i regeringen
det mest naturlige at tage fat på
at få understreget sfs successer i regeringssamarbejdet
det oplæg som var sfs valgoplæg til valget i september som havde overskriften friske øjne på danmark
gav klar besked om sfs valggrundlag nemlig tolv konkrete mål der kunne skabe et stærkere danmark
vækstministeren husker den brochure jeg desværre ikke
kan vi ikke her i spørgetimen få løftet sløret for hvordan sf synes at det går med de vækstskabende initiativer som var en del af sfs eget valggrundlag de tolv mål man ville måles på
jeg er da også utrolig glad for at det det erhvervs og vækstministeren kan fremhæve som en del af succesen er det
der kan man finde rigtig mange ting der handler om alt mulig andet end det
er dækket ind af det der nu er
spørge ministeren om det med højst fire og tyve elever i en skoleklasse eller to lærere i dansk
ikke spørge om her men det kunne godt være at ministeren af egen drift ville fortælle hvilke af de her tolv mål der så bliver dækket ind
ting vi diskuterede i fællesskab før valget men så kan man jo selvfølgelig prøve at lave christiansborgdrilleri
brede flertal jeg vil egentlig lægge det
formål er at søge indflydelse det har vi vist i alle mulige sammenhænge
vi går efter indflydelsen og så må vi se hvor langt vi kan trække regeringen i det vi mener er den rigtige retning
at finde ud af i hvilket omfang de succeser ministeren måtte synes der
med regeringssamarbejdet indtil nu falder tilbage
de krav som sf stillede før valget meget konkret formuleret i et valgudspil med tolv konkrete mål som man sagde man ville
man havde sat sig der er dækket ind af det ministeren siger det var derfor jeg bad ministeren om at konkretisere det
rimelig dybt involveret i arbejdet med med sfs valgkamp
hvad det er for nogle mål der nu er
men jeg må nok sige at det skuffer mig noget at finansministeren ikke vil være mere åben om hvad det er regeringen gør sig af
vedholdende har forsøgt
regeringens bud på hvad det er man arbejder med i forhold til en kommende skattereform
det vil gøre det nemmere og mere konstruktivt for partierne
iagttage at vi efter finanskrisen jo har
at sætte gang i nogle ting igen ved at man øger sit forbrug lidt
holder sig lidt tilbage fordi man egentlig er utryg
derfor er det jo interessant for borgerne i det det her land at finde ud af hvad regeringen egentlig tænker på
op her i i dag jo så er med baggrund i at
at det bliver svært at finansiere alle skattelettelser ved at forhøje andre skatter fordi det dræner konkurrencekraften og svækker arbejdsudbuddet
forslag derfor er vi åbne over for at bruge elementer uden for skattesystemet siger han
det element der handler om at man så skal begrænse de offentlige udgifter altså skære ned i den offentlige sektor for at finansiere lettelserne
det er en del af regeringens tænkning på skatteområdet at man kan finansiere skattelettelser på arbejde på den måde som den radikale ordfører i
lidt flagrende hvad det egentlig er for nogle mål regeringen præcis
jeg bliver bare nødt til at sige at der kommer forhandlinger
åbner for at man skal finansiere lettelser på folks arbejdsindkomst altså skat på arbejdsindkomst
er det da interessant at vide om finansministeren står bag det synspunkt kan han også se
på arbejdsindkomst mod at skære ned i den offentlige sektor
det den radikale ordfører gjorde sig til talsmand for så sent som i sidste uge
få en kommentar fra finansministeren
folks arbejdsindkomst vi har en kronik fra skatteministerens hånd der beskriver at
er det vel regeringen der er forpligtet til at fortælle hvor
ikke kunnet få noget svar indtil i sidste uge hvor den radikale ordfører så åbner ballet
at skære ned i den offentlige sektor så er det vel ikke for meget forlangt at jeg her i folketingssalen en del dage efter hvor man har haft tid til at tænke over det også i regeringen og
svar på om det ligger inden for det regeringen arbejder med eller uden for det regeringen arbejder med er det en del af regeringens tænkning at man finansierer lavere skat på folks arbejdsindkomst ved nedskæringer i den
det må da være muligt at få finansministerens svar på om det ligger inden for det regeringen arbejder med eller om det ikke ligger inden for det
i og med at staten ejer seks og halvfjerds pct tror
og dermed er den absolutte hovedaktionær i dong så har staten selvfølgelig også nogle interesser at varetage nogle interesser
i de sager der været fremme i medierne men det har jo ikke noget at gøre med at man ikke som storaktionær kan
der foregår blandt andet at man skal sikre at alle kritisable forhold
bliver gravet frem kommer frem til befolkningens kendskab og at de der måtte være ansvarlige for misligholdelse ansvarlige for ting der ikke tåler dagens lys
ønsker jeg i hvert fald
kommer frem bliver undersøgt til bunds og at de der måtte være ansvarlige for kritisable forhold
også bliver stillet til ansvar det synes jeg man skylder de borgere her i landet
rent faktisk på den ene eller anden vis holder hånden under
ønsker i dag at få det tilsagn fra finansministeren at det vil han selvfølgelig som statens repræsentant sikre
ikke at ville være ved finansministeriets rolle i forhold til de helt ekstraordinære ting der er sket i dong og det der er hvirvlet op af støv fra skabene i
vi har fået forelagt at kammeradvokaten har været inde over den advokatundersøgelse
som dongs bestyrelse har fået lavet mig bekendt kan dongs bestyrelse ikke beordre kammeradvokaten til at komme med nogen som
vurderinger det er finansministeriet der har bedt kammeradvokaten
dongs egne advokater har lavet så finansministeriet har da spillet en en klar rolle i forhold til hvad det er der konkret bliver vurderet og hvordan man vurderer tingene i dong så finansministeren kan da ikke stå her i dag og sige
slet ikke til derfor må finansministeren
i klart sprog at selvfølgelig vil finansministeren som statens repræsentant som den der varetager ejerskabet af en mastodontvirksomhed som de danske skatteydere i et eller andet omfang jo dermed finansierer
love at alt bliver undersøgt til bunds
en storaktionær i det her tilfælde staten selvfølgelig må sikre at alt kommer frem i lyset at alt bliver undersøgt de ansvarlige bliver draget til ansvar
de problemer der har været i virksomheden
nogle ubekvemme sager der mener jeg i forhold til dong at det forholder sig anderledes fordi dong er en statsejet virksomhed og folk har krav på at vide hvad der egentlig er foregået i den virksomhed som skatteyderne jo på forskellig vis dermed
derfor forholder det sig anderledes og det er derfor jeg vil have sikkerhed for at storaktionæren rent faktisk gør det der skal til for at få alt frem og at de
bliver draget til ansvar der må jeg sige at den måde man har grebet det an på nu ikke betrygger mig i at det rent faktisk sker
at anerkende at det må han altså svare på og hvis ikke han gør det i dag
valgt at indskrænke frikommuneforsøgene i forhold til det der oprindelig var ideen da frikommuneforsøget blev vedtaget med finanslovforliget for to tusind og elleve
når jeg er meget optaget af det her frikommuneforsøg
føler det lidt som vores barn altså i efteråret to tusind og ti da vi
formulerede vi en række krav til de forhandlinger der skulle være om finansloven for to tusind og elleve
man i nogle kommuner fik mulighed for at bestemme selv
for hvordan man drev sin kommune
vise større tillid til det lokale selvstyre
vi i virkeligheden på den måde kunne få
i finanslovaftalen for to tusind og elleve at det skulle være et aspekt ved frikommuneforsøget at skabe forøget rum for politisk ledelse
det at man gav ansvar til de lokalt valgte betød at de
kommune derfor var udgangspunktet også rent politisk at det eneste
for at sige det lidt firkantet var grundlovens
man har lov til at give kommunerne frihed til at gøre derfor har det
derfor jeg gerne vil vil have den her diskussion med økonomi og indenrigsministeren
at man egentlig har ønsket at indskrænke frikommunernes muligheder i forhold til det der oprindelig var den politiske hensigt
er det ikke lidt paradoksalt ministeren at vi står her og har en debat og tænker tilbage på nogle år hvor jeg blev beskyldt for at være den der ville indskrænke kommunernes frihedsgrader
ministeren var repræsentant
et parti der anklagede os for at ville indskrænke friheden for kommunerne man ønskede tværtimod at give kommunerne større frihed
nu står i den situation at det frikommuneforsøg vi
iværksatte inden regeringsskiftet
i september og et nyt flertal
systemets repræsentant og taler om hvorfor kommunerne ikke kan få lov til det de gerne
at det her frikommuneforsøg faktisk skal udstrækkes så vidt som det overhovedet kan lade sig gøre inden for grundlovens rammer mens ministeren altså siger at
er lidt paradoksalt og at ministeren måske skulle finde tilbage
faktisk var noget der virkelig var afgørende vigtigt for for
glæder mig selvfølgelig til den videre debat med
som jo er en kendt person herinde
har udtrykt markant utilfredshed med med ministeriets gøren og laden
nogle frikommuneforsøg som ikke bliver tilladt efter ordningen
virkelig var en minister der kæmpede for at give kommunerne frihed
frikommuneforsøg til at udstrække forsøget så langt det
at teste de lokale kommunalvalgte politikeres vilje til at tage ansvar for det de
så teste ministeren på om alle de forslag er afvist med henvisning til grundloven eller menneskerettighederne eller eu retten som ministeren siger
der i virkeligheden også er steder hvor det er et politisk ønske om ikke at give kommunerne frihed der ligger bag
via folketinget vil kunne tilslutte sig alt omkring euroen alene undtagen den fysiske udskiftning af mønter og sedler
jeg tror er rigtig mange danskere der har svært ved helt
er blevet bekræftet ved en folkeafstemning i
september to tusind hvor et stort flertal af den danske befolkning jo stemte imod blandt andet ministerens partis ønske om at udskifte
var en del der dengang argumenterede for at vi skulle udskifte vores valuta til euro
i dag er glade for at vi ikke gjorde det sådan kan det gå og det viser jo bare at det godt kan være man skal lade eftertanken brede sig i forhold til en så vigtig beslutning som
valuta men samtidig med det
den danske befolkning jo se at man skridt for skridt tilslutter sig de ting som eurolandene i øvrigt måtte blive enige om
som eksempelvis den her europagt som ministeren
som jo er sådan en lille dims af en
ok det er alene den fysiske udskiftning som regeringen siger kræver en folkeafstemning men alt andet
med et folketingsflertal uden at spørge befolkningen er det ikke i sandhed sådan det i virkeligheden forholder sig ministeren
det her med at man kun kan føre en økonomisk ansvarlig politik hvis man gør det via eu eller euroområdet er vist
bekræfte at den aftale vi i fællesskab eksempelvis lavede i forsommeren sidste år var udtryk for en ansvarlig økonomisk politik
set ikke noget man på det tidspunkt
forbandt med en finanspagt eller en europagt som ministeren nu henviser til som afgørende for om man fører en ansvarlig økonomisk politik så der tror jeg
sandheden er vel at europagten uanset ministerens ord indskrænker danmarks selvstændighed vi påtager os nogle forpligtelser over for
kommissionen ret til
ret til hvis ikke vi har en budgetlov indrettet på en bestemt måde med et bestemt fastsat mål der
har ønsket efter valget hvis man havde de regler på plads allerede på daværende tidspunkt at så kan vi ikke gøre det fremover så kan vi straffes af
at ministeren ikke vil sige at det på
indskrænker danmarks selvbestemmelsesret
suverænitetsafgivelse altså uden at man behøver at have en folkeafstemning
at gøre med at danmark skal opføre sig på en bestemt måde inden for det her regelsæt
fuldstændig ligegyldigt at danmark har tilsluttet sig
det er dybt bekymrende i forhold til informationen om hvad
bare et afsluttende spørgsmål som er meget enkelt til ministeren vil ministeren bekræfte at den kickstart regeringen har ønsket efter valget under de økonomiske vilkår der nu engang var i efteråret
havde været gældende tilbage i efteråret sidste år kan ministeren ikke bare give den bekræftelse at den kickstart ikke havde været mulig inden for de økonomiske vilkår der nu bliver fastsat efter europagten altså når de er indfaset og trådt i kraft kan
område har været at presse regeringen til at danmark skulle være med i så meget som overhovedet muligt og punkt to hvis det er rigtigt forstået
godt se at hvis hele formålet med den her øvelse handler om at man skal have en mere central styring af økonomien i europa
ikke kan forstå hvorfor de ikke må blive spurgt om det altså hvorfor
og sidde og overvåge økonomierne og på den måde betrygge finansmarkederne og lave strammere vilkår for os alle sammen i forhold til hvad vi må som nationalstater
bestemmelser taler om formel suverænitetsafgivelse
mellem det nationalstaterne tager sig af omkring
har en budgetlov der viser hvordan
den her mellemstatslige aftale som man så siger at det er så selvfølgelig forrykker det balancen det er jo hele ideen med at lave det
indtrykket af at vi fastlægger nogle strammere regler i europa for hvordan økonomierne skal holde sig inden for nogle sunde rammer men det
mener vi slet ikke noget med det er bare noget vi har påstået og
tidligere under debatten med at man skal passe på med at tolke meldinger i en valgkamp
fra en socialdemokrat efter alle de løftebrud den
over for vælgerne mit spørgsmål der er foranlediget af
har sagt og jeg citerer jeg er imod at eu domstolen skal have magten til at blande sig i landenes finanslov intet parlament kan i mine øjne gå med til at være underkastet en domstol
forfægter det her synspunkt vil det danske socialdemokrati så støtte
andre der måtte have samme holdning
holdning være at det er et helt legitimt synspunkt som man selvfølgelig skal indrette vilkårene i europa efter
tysk ønske om at det han har sagt
afgørende vigtigt at danmark er med i det her for at betrygge finansmarkedernes tillid til
bare et enkelt spørgsmål til ordføreren det er et spørgsmål jeg også
stille diverse ministre jeg har ikke kunnet få noget svar endnu men men jeg har også glædet mig til debatten
klare svar tilbage i efteråret
kørte socialdemokratiet valgkamp på at der skulle laves en kickstart i danmark man kommer til magten man ønsker at lave
som man gjorde det såfremt de regler vi nu underkastes
kommer til magten i danmark og ønsker at lave en kickstart
gøre hvad der passer os at det er alle os i folketinget
meget enkelt det ja har jeg ikke kunnet få fra
det stort set ikke rigtig betyder noget vi gør bare nu det som vi allerede har forpligtet os til det betyder ikke rigtig noget til i den anden boldgade
meget svært for mange danskere der sidder og lytter til den her debat at finde hoved og hale i
det eksempel som jeg også tidligere
som finanspagten medfører
frygte at i virkeligheden var en gang politikersnak
om at snakke sig ud af spørgsmålet var det et ja eller nej altså tilbage i efteråret to tusind og elleve
en ny regering til man kravler ned fra toppen af
på et tidspunkt hvor
så stiller jeg bare det stilfærdige spørgsmål
afstedkommet af finanspagten som vi har til behandling her i dag
have haft betydning for en kickstart ja eller nej
er mange danskere der egentlig tænker ok det giver
skulle tage den her debat i salen og forklare sfs position
sandt for dyden ikke nemt
jeg tror at det er deltagelsen i regeringen der har været dyr
hen skullet ændre så mange punkter i sin politik at det kan være svært for en ordfører at finde ud af hvordan
det afstedkommer så her i dag at vi får at vide på den ene side i et svar at finanspagten
noget med euroen at gøre finanspagten har ikke noget med euroen at gøre lidt
tillid til de europæiske økonomier
finanspagt vi diskuterer i dag har at gøre med eurolandenes behov for at lave en mere central styring fordi finansmarkederne ingen tiltro
at man kan styre tingene politisk hvis ikke man har en stærkere centralstyring når man har den fælles valuta det er jo hele baggrunden for det
at finanspagten ikke har noget med euroen at
mange der har med det her at gøre ser jeg må sige at
tidligere tysk udenrigsminister fra de grønne
har beundret meget
jo her på et møde kun europa har haft et strukturelt problem ved at komme ud af finanskrisen vi har en fælles valuta men ikke en fælles finanspolitik og ingen fælles regering det gør hele forskellen han fortsætter lad os forberede os bedst muligt til fremtiden enten skaber vi større centralisering af magten i europa
dermed har en stærkere central styring af økonomierne i eurozonen så er det at mistilliden er der så er det man får de her problemer
det scenario at de sydeuropæiske lande ikke havde været med i euroen men
et vink med en vognstang til politikerne i de lande om at de skulle føre en ansvarlig økonomisk politik det faktum at
har gjort at politikerne er blevet lullet i søvn der kunne tale for at
træffe de nødvendige økonomiske beslutninger
hvad der egentlig var konservative grundtanker eller grundværdier og jeg kunne forstå at det var
generationer og at man skulle have orden i pengesagerne synes
der er et misforhold mellem den indledning
i virkeligheden de konservative grundtanker eller grundholdninger som de er kommet til udtryk over tid og så den afslutning
at man bliver nødt til at
de var mest enige med og så kunne få den politik ud af
noget national selvbestemmelsesret og det at man levede i demokrati og
sådan grundværdi men det virker som om at når det kommer til
at give eu
er forskel på om vi her i danmark fører en ansvarlig
fører en bestemt troværdig finanspolitik
den er dikteret af eurolandene eller af eu eller
espersen siger at det er vigtigt vi har en troværdig finanspolitik uanset har regeringsmagten det er jeg enig i at vi skal argumentere for nationalt men jeg anfægtede bare det her med at
historisk perspektiv er en konservativ grundholdning at
vi skal have nogle udefra til at definere hvad
fastsatte de ting at man nationalt havde en diskussion om det og at det var vælgerne der i et demokrati besluttede
mente var den rigtige økonomiske politik på det givne tidspunkt jeg synes det er rigtigt at et
det har vi jo brugt noget tid
det skiller for jeg mener det er en grundholdning at det er inden for nationen man må tage den diskussion og derigennem
under debatten også under tidligere debatter med ministeren og
når man kommer til sidst i en debat
derfor har vi altid tiltro til at vi når en minister indtager podiet her til sidst kan få nogle klare
gennemførte efter valget i september ville kunne have ladet sig gøre i den udformning den havde
efterfølgende udmøntning som vi jo skal have af
nu bare har været afvist med at der er tale om et hypotetisk spørgsmål jeg tror bare ministeren må erkende at det jo
enkel måde for danskerne at forholde
længere tilbage end til den demokratiske omstændighed der var i det her land i september måned
de skulle vælge mellem politiske linjer mellem økonomiske forslag og
folketing der for et halvt år siden syntes at det var en forsvarlig økonomisk politik
men nu går ind for et regelsæt igennem eu
den måde et halvt år efter man har haft valg erkender at den politik man selv stod for et halvt år tidligere sandsynligvis vil være uansvarlig
udefra der forhindrer
tackle det på i noget der ellers et demokrati og med det radikale venstres historie og sådan
lidt demokratisk udfoldelse sted og man kunne vælge mellem forskellige økonomiske tankegange og så få et flertal i folketinget til at gennemføre det man gerne ville også
regeringen og finansministeren for at fremsætte det her lovforslag l en hundrede og otte og halvtreds man kunne
beskeden lønnedgang fra et jo ellers fornuftigt niveau
at man gik videre end det man overtog fra den tidligere regering
ganske udmærket vi kan selvfølgelig støtte at man fortsætter med det også i to tusind og tretten
når man beregner eftervederlag
ministerperioder som der jo har været eftervederlag
rigsrevisionen jo ganske berettiget selvfølgelig har
vi i udvalgsarbejdet lige have sikkerhed for at det er en rent teknisk korrektion og
har nogen økonomisk virkning heller ikke fremadrettet en ting er at det ikke har nogen økonomisk virkning nu og her men det
fremadrettet men det tager vi i i udvalgsarbejdet så vil jeg bare endelig sige
en diskussion generelt
herinde i folketingets fordi der er nogle steder hvor vi i dansk
ligger i om eftervederlaget kommer når man stopper midt i en periode eller i
have det synspunkt hvorfor skal vi ikke modregnes i lønindkomst hvis folk går ud og tager et lønnet job fra dag et hvorfor skal
med sig og så først modregnes
befolkningen så vil vi også tage det med ind i diskussionen
ministres forhold det skal selvfølgelig ikke gøre at vi ikke støtter de ting
og halvtreds som jeg allerede har været inde på men vi synes selvfølgelig
hvis folketingsmedlemmer skal give køb på nogle
så skal ministre måske også
der bliver nogle forhold befolkningen i højere grad synes er ædruelige og og rimelige
huske at s og sf for et år siden fremlagde et stort politisk udspil under overskriften fair løsning
var brug for en vækst i de offentlige udgifter på en
huske at der i det udspil blev skrevet at de en
firs milliard kroner underskuddet nu for i år har jeg forstået er vurderet til cirka fem og halvfjerds milliard
man kan da godt glæde sig over det det pudsige er jo så at det skal bruges som argument
det de sagde for under et år siden er en del af det
procent i vækst i offentlige udgifter som man så har præsenteret i dag
så en del af budgetloven så så kunne der været den sammenhæng i det hvordan skulle det forstås at man for mindre end et år siden sagde at det vækstmål man havde for den offentlige sektor skulle skrives ind i
store udspil fra regeringen nemlig den her såkaldte
økonomien frem til to tusind og
men en af grundene er jo altså som jeg også var inde på tidligere
herre john dyrby paulsen at
socialistisk folkeparti fra maj måned sidste år altså
procent årligt de næste fire år
dette vil vi skrive ind i en budgetlov
behandling nu
ikke fremgår en vækst i de offentlige udgifter de næste fire år på en
procentpoint og uanset hvordan man så
herre john dyrby paulsen og andre ja så
man vil vil have gennemført hvis man kommer til
ikke gennemført med den budgetlov vi har nu så får vi en sludder for en sladder om
jo bare en ramme og det kommer senere jo jo men indholdsmæssigt
at man ville kræve en vækst i de offentlige udgifter på en
procent som noget der var helt afgørende nødvendigt for
så har man i dag fremlagt et udspil i den her såkaldte
og tyve plan hvor man altså skriver at det offentlige forbrug skal stige med godt nul
både først og sidst på måneden tror jeg økonomi og indenrigsministeren vil betegne
i forskel derfor er det jo ikke mærkeligt at der er ganske mange der interesserer sig for
siden man kan ændre så afgørende på sine forudsætninger
man gør det jo næsten uden blusel jeg kan godt se på det pressemøde der
jo svært det var noget med et underskud på statens finanser i år
seks og firs milliard var det vurderet til og nu er det vurderet til fem og halvfjerds milliard kroner det er jo altså faldet men alligevel så fordi det i mellemtiden
er det blandt andet årsagen til at man åbenbart har flyttet sig så markant fra det man gik til valg på for mindre end et år siden det er dog mageløst må jeg ikke bare lige minde om
procent jo i tidligere tider
så mange år siden blev betegnet som en social massakre blev betegnet som noget der ville medføre de største sociale nedskæringer ja jeg tror der blev sagt siden atten
have sagt at den vækst vi kørte med i den offentlige sektor i de såkaldte nul
ville medføre de største sociale nedskæringer
fire og tres at det så betegner en vis historieløshed tror
men det har dog været et klart budskab til befolkningen nemlig
været fuldstændig uholdbart som den offentlige sektor har udviklet sig gennem de sidste ti år ved et kig i den publikation der er fremlagt i dag kan man så se at den gennemsnitlige vækst i de offentlige udgifter fra to tusind til to tusind og ni var
betyder noget men jeg tror at enhver kan se
er noget der kan få en til at betegne situationen som social massegrav og de største sociale nedskæringer siden atten fire og tres og lignende
procent i stigning så fremadrettet altså jeg spørger bare jeg tror der er rigtig mange ude i fædrelandet der stiller sig selv det spørgsmål netop nu derfor kunne være rart at man bare på et eller andet område fandt
nogen sammenhæng mellem hvad nogle partier har sagt før et valg og efter et valg men det var måske
for nylig i folketingssalen hvor den socialdemokratiske ordfører jo meget
på spørgsmål om den franske valgkamp og den franske præsidentvalgkamp der jo ville betyde at hvis en ny fransk præsident kom til
altså tage det med et gran salt hvad der bliver sagt i en valgkamp det kan man sådan lige tage for
socialdemokrater har erfaring med den slags det medgiver
man skal tage det med et gran salt hvad der bliver sagt i en valgkamp så er det alligevel noget i forhold til
noget nær i sit højeste gear nu har vi så fået en ny
meget stor debat om den almindelige økonomiske situation hvad jeg synes er enormt interessant og vigtigt men når man kigger i budgetloven skal man jo i
side tolv i bemærkningerne for for alvor at se baggrunden for den her budgetlov det er på side tolv i bemærkningerne at man beskriver forholdet mellem finanspagten
at finanspagten altså europagten dikterer at vi i danmark nu skal have sådan en budgetlov og jo også dikterer indholdet
præsident som siger at man vil genforhandle den her finanspagt som altså
i folketingssalen i alle mulige anledninger
stillet et spørgsmål og jeg anerkender at jeg nærmede mig noget der lignede et svar
som den jo lod sig gøre på det tidspunkt hvis finanspagtens regler havde været gældende
i virkeligheden et nej men men det var
indskrænkning af det her parlaments folketingets selvbestemmelsesret nemlig at hvis ikke vi kan gennemføre en valgkamp
der er nogen partier der kan gå til valg på at ville gennemføre
uden for landet ja så har vi indskrænket
bør finanspagten europagten
være gennemført ud fra
vi i den situation i dag at vi ville skulle have en folkeafstemning hvor befolkningen kunne sige ja eller nej til at danmarks riges selvbestemmelsesret bliver indsnævret på den måde som det her er foreslået vi ønsker jo selvfølgelig ikke
politik skal indsnævres som det er foreslået i budgetloven med finanspagten som baggrund
vi kan føre en ansvarlig økonomisk politik uden at det er via
kommissionen det gør vi faktisk bedst ved at føre en ansvarlig politik her i folketingssalen derfor siger vi altså nej til budgetloven jeg skal afslutningsvis
til det andet forslag vi også har til behandling her nemlig omkring det økonomiske
har nogen som helst problemer med at det økonomiske råd selv om der også er bestemmelser om det i finanspagten
over for folketinget og at det er folketinget der er suverænt det anfægter det lovforslag ikke
er det andet forslag om budgetloven hvor vi får indskrænket vores handlemuligheder som selvstændig stat og det ønsker vi ikke at medvirke til derfor stemmer vi nej til det
faste rammer det illustrerer vi jo også vores
de lovforslag vi har til behandling ved siden af det her med budgetloven der handler om
og regioners overholdelse af deres budgetter det har vi været optaget af i årevis
sanktionsregime der i virkeligheden er gældende i dag i forhold til at kommuner og regioner skal holde deres budgetter har vi
føre en ansvarlig økonomisk politik er magtpåliggende for dansk folkeparti
fordi vi er underlagt et eu regelsæt europagten finanspagten der påbyder os
tvunget til det det vi gør her i folketinget skal vi gøre fordi vi
i bemærkningerne og hvis fru marianne jelved vil gøre sig den ulejlighed nu har hun selvfølgelig læst det hele det ved jeg da hun er et grundigt politisk menneske
kunne se alle de steder hvor ting bliver skrevet ind i budgetloven fordi vi er tvunget til det af finanspagtens regler justitsministeriet er inde at vurdere
om det betyder at vi afgiver suverænitet i grundlovens forstand og skal
med et flertal har besluttet at danmark skal være underlagt det her regime
kommissionen hvordan man opgør det strukturelle underskud det er
altså de partier der i september mente det var forsvarligt at gå ind for en kickstart under de daværende økonomiske konditioner
påtvinger sig nu selv den spændetrøje
man ikke være i stand til at gennemføre den selv samme kickstart medmindre man får lov altså det er fuldstændig korrekt at der
her i folketinget der ønsker det og det er mig uforståeligt
tillade mig at bekæmpe og samtidig sige at vi kan i folketinget hvis vi har
økonomiske kurs for det
vk regering en plan for udviklingen af den offentlige økonomi frem til to tusind og tyve og vi vurderede at det der
var en vækst i de offentlige udgifter på nul
og det er derfor vores forundring er så meget større
uden blusel næsten uden at rødme på pressemødet siger at de nul
at det var det der var det rigtige i forhold til at sikre
den aftale vi lavede sidste sommer med den daværende regering var at man prioriterede sundhedsområdet meget højt altså at sygehusene
vi ved at der kommer flere ældre i det danske samfund og
set er en god ting alternativet taget i betragtning men vi ved også godt at
at de ting blev prioriteret at vi turde
og der kan vi selvfølgelig se nogle forskelle til den nye regerings prioriteringer hvor man
lave en større indsats i forhold til unge og uddannelse
en anden prioritering i forhold til de sparsomme midler der er til rådighed og derfor er vi selvfølgelig meget bekymrede over den måde regeringen vil lægge det her an men den diskussion
de fremlagde den klokken halv elleve mens vi havde gruppemøde jeg vil gerne påtage mig at læse planen igennem i detaljen
det jeg har hæftet mig ved er der hvor der er nogle åbenlyse
den politik s og sf stod for i valgkampen og altså så sent som for et år siden da man fremlagde sin store økonomiske plan fair løsning
ville blive for småt vi ville ikke kunne
skulle i forhold til den offentlige velfærd og nu opererer man så med en vækstprocent for den offentlige sektor på det samme som det der blev opereret med sidste sommer det synes jeg ikke er uinteressant
synspunkt den nye regering har lagt for dagen og det er meget til forskel fra det man kæmpede for før valget i september måned
gået til kødet her i folketingssalen og andre steder igennem de seneste år
i de offentlige udgifter var udtryk for noget der nærmede sig en social massakre noget der nærmede sig nogle af de største nedskæringer vel siden atten fire og tres og hvad man brugte af betegnelser i en situation hvor vi havde en gennemsnitlig vækst i de offentlige
som parti i en regering for første gang præsenterer et stort udspil hvor man har en vækst i de offentlige
gå ind i det på de her præmisser og så har man selvfølgelig noget at skulle forklare det forstår jeg godt
i september og i tiden op til det handlede
at der var økonomisk krise handlede
at der var økonomisk smalhals handlede det om at vi i to tusind og ni
og at det selvfølgelig havde en masse afledte konsekvenser der gjorde at vi lavede genopretningspakke der gjorde at vi lavede tilbagetrækningsreform
gjorde at vi lavede en stribe af ting som jo kun havde sin
i at der havde været økonomisk krise