syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
højt kompetenceniveau og gå ud og få et arbejde bagefter
princip i uddannelserne og det er også defineret
at man ikke kan kræve at eleverne skal smage på al mad
en del af ernæringsassistentuddannelsen
et helt problemfrit samarbejde hvor der er en kollega der har hjulpet med den smagning der skulle til der
afgørelse at at der har været udsættelse for indirekte forskelsbehandling
forhold til retten til at kunne gennemføre en erhvervsuddannelse
man har netop håndteret det meget gelinde spørgeren
gelinde man kan sagtens blive en rigtig god ernæringsassistent også selv om man har muslimsk baggrund
skal være lighed for loven det jeg understrege
af helbredsmæssige kulturelle eller religiøse årsager ikke kan smage på al mad det ændrer ikke ved at de kan blive nogle rigtig dygtige
der har forudsætningerne for det skal kunne gennemføre en erhvervsuddannelse herunder
blandt andet står helt tydeligt i beskrivelsen af uddannelsen at forudsætningen for at man kan
blevet til en konkret sag hvor ligebehandlingsnævnet har konstateret at ved at der er er blevet tvunget til at smage på noget mad
udsat for indirekte forskelsbehandling det vi er optaget af i regeringen er at alle er lige for loven der er nogle klare regler for hvad man skal
det vi synes er det allervigtigste er at vi får
læserbreve som vi skriver til hinanden i nogle regionale medier
har ingen aktuelle planer om at ændre undervisningsvejledningen til faget kristendomskundskab i folkeskolen
det fremgår af folkeskolelovens § seks stykke en at undervisningen i kristendomskundskab på de ældste klassetrin skal omfatte fremmede religioner og andre livsanskuelser det betyder at det kun er på de ældste klassetrin at der er en forpligtelse
derfor fuld overensstemmelse mellem folkeskoleloven og undervisningsvejledningen i faget kristendomskundskab det centrale i den her diskussion er derfor lige præcis om man skal
fælles mål sådan at det er en maksimumsbeskrivelse af hvad
man må undervise i og sådan er det ikke med de fælles mål
og hvis der er andre ting der skal tages med og er relevante for undervisningen så kan man også gøre det
er forpligtet til at undervise efter kronologi i forhold til kanon men det er
springe for eksempel i forhold til kronologi hvis man vel at
fint at der er den fleksibilitet
hørte hvad det var jeg sagde som svar på det første spørgsmål og
men det har aldrig været forstået sådan at man ikke må inddrage andre relevante emner for kristendomsundervisningen
er for faget skal undervises i andre religioner i de ældste klasser
selvfølgelig også inddrage det tidligere hvis det giver mening i forhold til faget
måske er værd at fremhæve over for dansk folkepartis ordfører at den danske præsteforening eksempel synes at det er helt oplagt at man også sætter diskussionen
nogle skoler har gjort ikke fordi man har skåret ned
en god idé når der er elever der har en anden religion også
religiøse højtider
er pædagogisk begrundet jeg synes det er lidt overraskende at dansk folkeparti mener at det er slapt af den danske præsteforening at
at man også kan inddrage andre religioner den argumentation som præsteforeningen brugte synes jeg
kan inddrage andre religioner
at det religiøse betyder noget herunder selvfølgelig at kristendommen betyder noget det er jo derfor de er organiserede
faktisk diskuterer nogle af de religiøse
kalde det religion synes jeg er en udmærket diskussion at
man det på et tidspunkt til kristendomskundskab i gymnasiet har det altid heddet religion men stadig væk sådan
ikke fortolket af nogen som helst af de andre partier og det gør det heller ikke af børne og undervisningsministeren jeg læste op
der er ikke en begrænsning i at at man også kan undervise i andre religioner bare man lever op
er de fælles mål hvor kristendommen skal fylde hovedparten jeg noterer også at præsteforeningen er fuldstændig enig i den udlægning
dansk folkeparti der ønsker at ændre indholdet i faget kristendomskundskab
for anden aktør i beskæftigelsesindsatsen
man i den forbindelse kunne bruge uddannelsesaktiviteter
selv samme aktiveringsindsats i loven er der så
anden aktørs brug af uddannelsestilbud bliver evalueret i folketingssamlingen elleve til tolv og det er
sket nu det som evalueringen har vist er at anden aktørs betaling for uddannelsestilbud ikke har givet anledning til problemer
enhedslisten som jo netop understregede at det her handler om
en evaluering af anden aktørs betaling for uddannelsestilbud
i et andet regi dermed også min kommentar
det generelt at anvende anden aktør i beskæftigelsesindsatsen
som den konservative ordfører havde nogle bemærkninger om
jeg dog alligevel bare henvise til en
hvor man evaluerede resultaterne af at anvende anden aktør
at andre aktører ikke har bedre resultater end jobcentrene tværtimod er der en tendens til at de har lidt dårligere resultater end jobcentrene
til inden for børne og undervisningsministeriets område der handler det alene
anden aktørs betaling for uddannelsestilbud og det viser evalueringen at
glad for den brede opbakning til at vi så ophæver den revisionsbestemmelse der var
meget vigtige uddannelse der syv blev etableret for unge med særlige behov
kan være unge med svære bevægelseshandicap multihandicappede unge unge med autisme unge med
unge der på andre måder har erhvervet en hjerneskade
kunne gennemføre en ungdomsuddannelse for unge med særlige behov det er lige præcis derfor
at de første unge startede og indtil nu er det kun
det unge som har mange forskellige typer
handicap og derfor er det vigtigt når vi kigger på en revision at vi gør det på et tilstrækkeligt fyldestgørende grundlag det her siger jeg fordi flere her
have tilstrækkelig mange unge så vi på
ungdomsuddannelsen gik i gang det er faktisk sådan at der har været en
de foreløbige erfaringer tyder på at ungdomsuddannelsen i almindelighed er velfungerende
lige at vente i et år og også glad for
hovedparten af partierne er enige i at
vi vil for det første se nærmere på om ungdomsuddannelsen lever op til lovens formål om at give de unge personlige sociale og faglige kompetencer til at deltage i samfundslivet herunder eventuelt til videre uddannelse
også er rigtigt afgrænset
undersøge om midlerne anvendes hensigtsmæssigt i forhold til at sikre at målgruppen kommer i uddannelse eller beskæftigelse og om det er hensigtsmæssige bindinger i lovgrundlaget i forhold til uddannelsens rammer og indhold
vi også se på om reglerne på de tilgrænsende områder inden for beskæftigelsesområdet og det sociale område kan harmoniseres med henblik på at forenkle administrationen og borgeradgangen
lidt flere unge der kommer igennem ungdomsuddannelsen og med de løbende evalueringer der jo altså er sat i gang og med det vi
jeg blot bare afslutte med igen at sige at det
de foreløbige erfaringer at det er en rigtig god uddannelse og
så det er jo ikke sådan at der er unge der bliver svigtet ved at det bliver udskudt tværtimod
at det for langt de fleste er et rigtig godt
rigtigt at der er en række organisationer som også er gået ind
herunder ligeværds unge som har rigtig god gavn af at uddannelsen
lovrevision der eventuelt skal laves men det der er vigtigt for mig at understrege herfra er
det simpelt hen fordi det er ret få unge der er nået igennem uddannelsen og det er unge som har meget forskellige handicap derfor tror jeg faktisk det er i alles interesse at vi giver
de meget forskellige grupper af unge
analysegrundlag til at kunne lave eventuelle ændringer
det kun tre hundrede unge der indtil nu har været igennem uddannelsen det er en ret ny uddannelse og derfor synes jeg der er god grund til at give det ekstra år så vi får lavet den ordentlige
jo alene et spørgsmål om hvorvidt man skal udskyde
tage stilling til med de høringsfrister der er det er klart at i det øjeblik
kigge på eventuelle ændringer er det rigtig vigtigt at være i tæt
uddannelsen men den tager vi også
så er det korrekt at regeringen har et ønske om at indføre en
tredje ungdomsuddannelse nemlig fleksuddannelsen og
i første hug det er den gruppe af unge som kan have store faglige eller andre problemer
være et bedre tilbud at de starter på en fleksuddannelse målgruppen for stuen eller for unge
er jo anderledes det er unge som
målgruppen for fleksuddannelsen
jo som jeg har sagt her fra talerstolen løbende været evalueringer af ungdomsuddannelsen for unge med særlige behov og de tyder på at det er en god uddannelse for de unge men det er relativt få
der har mange forskellige typer af handicap
målgruppen for fleksuddannelsen og hvad indholdet så skal være så det er jo nogle
diskussioner som kommer til at køre parallelt og det synes jeg er godt
i august to tusind og syv
veldefineret målgruppe for unge der visiteres til ungdomsuddannelsen for unge med særlige behov
har nævnt flere gange herfra så har vi så et ønske om at etablere en tredje ungdomsuddannelsesvej
vi går i gang med en ny ungdomsuddannelse kigger vi på hvad det er for et uddannelsesbehov der er og som ikke bliver dækket i dag og
så vil man altid skulle diskutere det op imod andre uddannelser det kunne være
til målgruppen for unge med særlige behov det kunne være eguen og det kunne også være andre uddannelsesveje sådan vil det altid være det vi alene tager stilling til her er
fornuftigt at vi venter en år med at kigge på revisionen og det er der heldigvis mange i folketinget der synes
så har vi ganske enkelt et bedre datagrundlag af unge der har meget forskellige behov men heldigvis har en ret til at
gennemføre en ungdomsuddannelse
her vi vil gerne revidere det når der er et bedre grundlag og det vurderer vi der er om et år den her lovrevision har ikke noget at gøre med fleksuddannelsen jeg er blevet spurgt om den nye fleksuddannelse som regeringen har på lovprogrammet
det vil altid være sådan at man når man diskuterer nye uddannelser
er af andre uddannelser om der er behov for det og der vurderer vi i regeringen at der er god brug for en fleksuddannelse
hører blandt andet liberal alliances spørgsmål til det
brug for en tredje ungdomsuddannelsesvej for unge som har
udfordring end de unge som i dag heldigvis har det gode tilbud som hedder
meget bredt flertal i folketinget som er optaget af at skabe nogle rigtig gode rammer for unge sådan at de
også glad for at
ønske der har været i rigtig mange år som det også
der kommer et loft over antallet af elever i de gymnasiale uddannelser
at der simpelt hen bliver nogle bedre rammer for kvaliteten i undervisningen
et loft der træder i kraft sådan at der i gennemsnit otte og tyve elever på en årgang når de nye første gere starter og det gælder både for det almene gymnasium det gælder handelsgymnasiet
jeg mig rigtig meget til at byde de nye elever velkommen når de starter vi har
at der er en høj kvalitet så der kommer
faglighed og sådan at flest muligt gennemfører
og fra elevorganisationerne
hvor der er kommet flere og flere elever i klasserne
til gymnasium fra uddannelsesretning til uddannelsesretning
elever i klasserne nogle steder
der har været to og tredive tre og tredive fire og tredive elever og selvfølgelig betyder det noget for den pædagogiske ramme for undervisningen hvor mange elever der er
ordfører sagde det meget præcist med udgangspunkt i egne erfaringer som gymnasielærer
fem og tredive elever det giver altså nogle bedre muligheder for kan levere god undervisning hvis der ikke er propfyldt med elever i klasserne
rigtig glad for at vi i dag kan sige
der har fulgt med i den meget levende debat der har været over et antal måneder
økonomien omkring det fleksible klasseloft på maksimum og tyve elever ved at der har været en meget intens dialog ikke mindst med rektorforeningen
også rigtig fint at det er lykkedes at finde de ekstra fem og firs million kroner
er korrekt som det også er blevet sagt herfra at der har været uenighed
det talgrundlag der skulle til sådan at der rent faktisk kom de fornødne midler ud til
nogle af gymnasierne havde indberettet klassestørrelsen
studieretningsklasser
der ligger til grund for de ekstra fem og firs million
kommer to hundrede og seks million kroner
er for at kunne gennemføre det fleksible klasseloft på
byggede det på en økonomisk beregningsmodel
syv og tyve elever i klasserne
og det betyder at gymnasierne har stadig bedre muligheder for at give gymnasieeleverne en rigtig god
at gymnasierne skulle opspare rigtig mange penge i overskud intentionen har jo netop været at de selvejende institutioner fik en bedre mulighed for at kunne investere
herunder at der ikke skulle være alt for mange elever i klasserne
målet er at de selvejende institutioner skal have et råderum for
de forskellige uddannelser studieretninger profiler og så videre
kvalitet i undervisningen herunder at der ikke alt for mange elever i klasserne
konsekvens af tidligere aftaler også med den tidligere regering
målsætning om at fem og halvfems procent af de unge skal gennemføre en ungdomsuddannelse
af elever i klasserne er ét element blandt flere
flere gennemfører det
er muligt at evaluere hvordan det går med
en drøftelse med evalueringsinstituttet eva
herunder også om ungdomsuddannelsesstedet ligger i et område hvor der
kommer fra såkaldt uddannelsesfremmede hjem og som måske skal have en lidt mere håndholdt indsats men
sagtens kan gennemføre med et rigtig fint resultat
sige at vi synes det er relevant at diskutere om man kan måle effekten af klasseloftet og det er vi så i gang med at diskutere med evalueringsinstituttet om kan lade sig gøre
karakterer nogle på trivsel nogle på motivation
særligt solidt fodfæste i
betyder noget for at man får mere ud af sin undervisning hvis
alt for mange elever per lærer
er bare ikke særlig meget hvis man overhovedet skal sige noget
det ud til at klassestørrelsen betyder
personligt tror er utrolig vigtigt hvis vi skal have alle med
i forhold til ungdomsuddannelserne til at give lige den ekstra hjælp til dem
alle mulighederne for at gennemføre en god ungdomsuddannelse derfor er
at de gerne ser at vi går ind og kigger på hele taxametersystemet jo også noget regeringen har som en målsætning både at kigge på det såkaldte sociale taxameter
taxameter der tager udgangspunkt i
geografiske forskelle der måtte være imellem uddannelsesstederne og det er noget som vi i regeringen
skal de være så lidt administrativt tunge som muligt
også en ret enkel model
i folkeskolen og det er selvfølgelig de selvejende institutioners ansvar at leve op til den lovgivning der er og det er noget som der så
i forhold til de helt almindelige kvalitetsredskaber som der i øvrigt er når man skal se om der bliver levet op til den lovgivning som kommer
administrativt lettere kigger vi selvfølgelig på
at gymnasielærerne helt entydigt synes at det er en god idé gymnasieeleverne synes helt entydigt
er skeptiske på en række punkter jeg tror nu alligevel at rektorerne er glade for de to
i mit svar svar til den konservative ordfører hvis det viser sig i
det her handler måske mere grundlæggende om at hvis man er rektor vil man godt have lov til at
blander sig mindst muligt andre steder fra derfor er det jo et politisk valg at vi her i folketinget
at der bliver samlet flere og flere penge op i den almene del af den gymnasiale sektor så der er
gennemsnitligt overskud på omkring en milliard kroner dem synes vi
enhedslistens at der skulle være et loft for antallet af elever i gymnasierne fordi vi kunne se at
steg og steg år efter år
bedre rammer til elever og lærere for at få kvalitet i undervisningen
som selvejet skal fungere inden for og det synes jeg er en vigtig diskussion der skal være vi synes i regeringen at der skal være nogle rammer for
at man begynder at konkurrere meget aggressivt med
at markedsføre sig på forskellige ting for at tiltrække elever fordi det jo betyder at man kan få flere penge til gymnasiet
et problem hvis man for eksempel bruger rigtig rigtig mange penge på annoncer i stedet for
til gymnasium men ikke desto mindre vil det
elever i klasserne men en af de ting som også ligger i det er jo at vi har
kigget på den optagelsesbekendtgørelse der
set nogle enkelte gymnasier som har opstillet helt egne profiler som ikke har været begrundet i hvad det er for et uddannelsesindhold man skal optages på som elev
har kigget på den optagelsesbekendtgørelse og
jo ikke være rimeligt at man skal kunne sortere elever på nogle andre ting
kan blive optaget på et gymnasium med de studieretninger der er
er det en unødig politisk indblanding nej
passer til den profil der er på gymnasiet
så først gik i gang i to tusind og fem og som
med den brede forligskreds som jo er bag gymnasiereformen i to tusind og ni men netop fordi det
vi kan gøre lidt ekstra og det er også den ånd som jeg hører
det jo heldigvis har vist sig
gymnasiereformen er en grundlæggende både god og meget perspektivrig reform som også opfylder målene i den aftale som
indgik tilbage i to tusind og tre
reformen i kraft og den gælder både gymnasie og hf området i to tusind og fem og de fire gymnasiale ungdomsuddannelser
fuldt ud vurderes endnu de er stadig under udfoldelse
noget af det pædagogiske ansvar for det enkelte fag over til uddannelsen som helhed
behovet for at styrke fagsamarbejdet skyldes både at fagene selv udvikler sig det kan vi se på universiteterne hvor nye forskningsfelter ofte involverer flere fag
når fagene skal bruges og være tæt på praksis er
for at flere fag arbejder sammen
styrket og kvalificeret fagligt samspil
man startede i to tusind og fem vi hørte derfor i medierne om eksempler på fagsamarbejdet der tog mere hensyn til at få timetal og skemaer til at gå op
de faglige behov for samarbejde og det kunne ingen være tjent med men
er at lærersamarbejdet fungerer bedre og bedre og de justeringer vi politisk har besluttet i gymnasieforligskredsen i forhold til almen studieforberedelse og studieområdet
kan nemlig godt forvente at gymnasiernes kompetente akademiske arbejdskraft selv bidrager til at definere og udvikle den opgave man nu engang har fået
alle medarbejdere i en moderne virksomhed
udvikle os hvis vi fortsat skal have et af verdens bedste uddannelsessystemer og det mærker jeg stor vilje til hos både elever lærere og ledelser netop den danske tradition hvor både elever og lærere er medbestemmende
undervisningens konkrete indhold og tilrettelæggelse er en fantastisk styrke i forhold til de mere curriculumbaserede uddannelsessystemer hvor enhver ændring skal besluttes centralt vores måde
styre på indeholder et vigtigt potentiale for lokal dynamik som jeg også arbejder med at udfolde inden for rammerne af det vi har lanceret som ny nordisk skole ændringerne har gjort det mere kompliceret at være lærer og
er under forandring det skyldes både gymnasiereformens krav om samarbejde og
it spiller så stor en rolle i elevernes hverdag men meldingen fra både ledere og lærere er klar de vil gerne sætte mere kraft
positivt på en henvendelse fra gymnasieskolernes lærerforening og lederforeningerne som består af rektorforeningen danske erhvervsskoler og
der er møde med parterne her i april om et sådant
mindre afgørende at nye studerende har en meget indgående faglig viden om de fagområder der indgår i de konkrete videregående uddannelser i stedet peger de på at evnen til at tilegne sig viden er afgørende
bragt i marts to tusind og tolv og som flere medlemmer af folketinget har refereret til
rundspørge til to hundrede undervisere på de videregående uddannelser hvoraf kun godt halvdelen har svaret på fire spørgsmål og derfor synes jeg måske mere skal støtte os op ad den systematiske
evaluering der er gennemført af en række elementer i
nå målene om at fem og halvfems procent får en ungdomsuddannelse at tres procent skal gennemføre mindst en ungdomsuddannelse og videregående uddannelse
til justeringer og udviklingsfelter der skal understøtte høj faglighed og fleksibilitet i de gymnasiale uddannelser
gymnasieforligskredsen aftalt en række justeringer af gymnasiereformen
det gode samarbejde om opfølgning af reformen
den niende maj med henblik på en lidt mere detaljeret drøftelse af udviklingen jeg ser behov for justeringer på flere felter
vi skal gøre det mere klart hvad det indebærer når man vælger ungdomsuddannelse studieretning og valgfag så flere vælger rigtigt med det samme
sikre at fagligheden skal være for alle vi skal sætte fokus på undervisnings evaluerings og organiseringsformer der øger elevernes udbytte ikke mindst
gymnasiefremmed baggrund men som også sætter fokus på
det fællesskab de er med i
fremlægge en udviklingsplan når vi har haft lejlighed til at drøfte de konkrete initiativer med de berørte parter jeg lægger vægt på at udviklingen skal ske i dialog
med til at realisere planerne i praksis
få men vigtige konkrete forsøg og udviklingsprojekter som skolerne kan byde ind på
har fået et rigtig godt fundament som vi i fællesskab bygger videre på for at få
rigtig gode gymnasiale ungdomsuddannelser for fremtiden jeg vil da også her til afslutning nævne
med til at understøtte at vi får et godt gymnasium blandt andet regeringens
med glæde har noteret mig at flere partier har bragt på bane at en god idé at kigge på
behov for et socialt taxameter som netop er et af de punkter som regeringen også har på dagsordenen sådan at gymnasierne får nogle bedre muligheder for at kunne understøtte
fra uddannelsesfremmede hjem jeg ser frem til debatten
summen af de evalueringer der er lavet viser at gymnasiereformen på en lang række punkter lever op
målet da reformen blev vedtaget
illustrere det med et helt konkret eksempel
undervisere i naturfag der var meget bekymrede for at
svække naturfagene selv om målet var præcis det modsatte
er evalueret at det heldigvis ikke er gået sådan naturfagene er faktisk blevet styrket
blevet styrket på en lidt anderledes måde
bare for at illustrere hvad vi egentlig taler om når vi
sket en stigning i antal studenter med to a niveau fag i naturvidenskab det er ikke sket men der er altså heller ikke sket et fald
er der langt flere elever end før der nu kommer ud med kombinationen matematik a fysik b og kemi b som giver direkte adgang til de fleste naturvidenskabelige studier så har det jo styrket naturvidenskaberne
det handler om en anderledes måde at se på faglighed der er flere der kommer ud med naturvidenskabelige kompetencer til at kunne starte på en videregående
der var før men man kan ikke sige at
gerne og bioteknologi indeholder det der giver adgang til en række naturvidenskabelige fag
forsøg med nemlig geovidenskab på a niveau tiltrækker på samme måde nye grupper af studerende til de naturvidenskabelige fag fordi man tænker dem lidt anderledes
en eva rapport som siger at nogle
eva rapport der blev lavet på det tidspunkt nemlig at at det som reformen introducerer er et nyt faglighedsbegreb som indebærer en række gevinster
det faglighedsbegreb der var fremherskende før reformen fordi det der kombinerer er nogle andre typer studieretninger herunder
bedre til at studere
en kommentar til enhedslisten der har været optaget af
starte på en videregående uddannelse men på hele viften af videregående
at justere i forhold til almen studieforberedelse som har været et stort
man skulle kigge på selve beskrivelsen af almen studieforberedelse fordi det
lidt på sådan et et minibacheloruniversitetsniveau og
også i gang med at kigge på hvordan man får det
med en overskrift der hedder faglighed skal være for alle
undervisnings evaluerings og organiseringsformer
fuldstændig rigtigt som det også er blevet sagt af flere at der er nogle elever
mere strukturerede undervisningsforløb og vi ved at klasserumsledelse i folkeskolen betyder rigtig
det vi gerne vil kigge på i udviklingsprogrammet
er nødt til at tage et gymnasialt suppleringskursus når de er færdige det vil vi også inddrage
vi kan for det første tage en diskussion det
min kollega uddannelsesministeren med universiteterne som har lavet nogle ret ret specifikke adgangskrav som
det de havde troet vi vil selv gå i gang med at vi kan lave en eller anden slags mærkningsordning sådan at
de studerende bliver lidt bedre vejledt når de vælger studieretninger
videre uddannelse og endelig vil vi se på mulighederne for
efter at man har afsluttet sin gymnasieuddannelse
noget der skal kigges på og det er også noget som vi allerede nu har taget fat på
egentlig gerne afslutte med at sige at det jeg hører er en
en gymnasiereform som løfter ret mange elever
har evnerne men som har brug for en lidt mere håndholdt indsats hvis
her får man ikke vejledning i dag vi skal kigge på hvordan man i højere grad kan få noget vejledning så jeg synes der har været masser af ideer som ligger meget i tråd med det som regeringen gerne vil gøre
med serviceeftersynet af gymnasiereformen men med det udgangspunkt at vi faktisk har fået en rigtig god reform som har løftet
at få nogle rigtige kompetente unge mennesker
af ting man skal kunne
en videregående uddannelse og når man skal være en rigtig god medarbejder ud på arbejdsmarkedet hvor det ikke kun er kernefagligheden
både kernefagligheden og evnen til at kunne sætte det i spil i forhold til andre fag og evnen til at kunne arbejde sammen på nye måder
kan levere den viden og de produkter der
ændringer vi kan gå i gang med her og nu uden
det er de overskrifter som jeg nævnte
en ny runde i efteråret hvor vi så har god tid til at drøfte hvad vi ellers
for at komme helt i mål med at få en rigtig god gymnasieuddannelse så der bliver rig mulighed for indspil i forhold til den næste proces vi har simpelt hen valgt at dele det i to sådan at der er nogle ting som vi mener
til hvordan man kan styrke elevdemokratiet noget af det konkrete de pegede på
de forskellige elevbekendtgørelser der er alt efter om man går på den ene eller den anden
ligefrem skal være en del af udviklingsprogrammet er jeg såmænd ikke sikker på
vi kan kigge på på nogle af de ting allerede nu men vi er
blandt andet jens oddershede fra syddansk universitet
rektorformand der har sagt at at det de oplever
studiekompetencen er blevet bedre
fordi de hurtigere kan sætte sig ind i det stof de så skal lære jeg synes at det der er vigtigt er at vi selvfølgelig også
der går igen i de evalueringer der er
kompetencerne det var derfor jeg brugte eksemplet inde fra naturvidenskaber men det er også korrekt at en af evalueringerne peger på
i nogle af fagene er kernefagligheden
lidt mindre kernefaglighed i nogle fag holdt op imod
langt dygtigere til at kunne sætte sig ind i at arbejde med fag også når man sætter dem i spil i forhold til hinanden
at det skal være nogle rigtig kompetente unge mennesker der kommer i gang og gennemfører en videregående uddannelse kan man jo ikke lave sådan et facit på det det er i sidste ende et politisk spørgsmål der synes er vigtigt at understrege at de mål der var med gymnasiereformen ser ud til
et fald i antallet af elever der har to højniveaufag til til gengæld er der kommet væsentlig flere som har tre naturvidenskabelige fag i en kombination så det giver adgang til en
videregående uddannelse inden for naturfagene så det er faktisk samlet set blevet styrket
studieretninger undskyld må
at gymnasiereformen trådte i kraft for der var der et helt væld af studieretninger der blev
højniveaufag sådan som jeg husker det så man har jo haft fokus på det og jeg mener at det fungerer godt nu for det det giver også en mulighed for forskellige profiler til de forskellige gymnasier
et ret stort udbud af videregående uddannelser som de unge har en
takke for den brede opbakning til lovforslaget som
der kommer digitale muligheder også i forhold til specialpædagogisk støtte
på anden vis alligevel kunne søge
foranlediget af den problemstilling som syddansk universitet har rejst vil
vi rette lovforslaget så det kommer i overensstemmelse
så det vil der komme et et konkret ændringsforslag
sådan at det bliver præcist på det område
og som andre ordførere også har nævnt er
danske handicaporganisationer
er optaget af igen med rette at det at det kommer til at leve op til de standarder og retningslinjer der findes for tilgængelighed for mennesker med handicap herunder blandt andet internationale retningslinjer for tilgængelige hjemmesider og formater
her kommer til at ske er at at ministeriet følger de almindelige normer inden for offentlig forvaltning
det vi anvender inden for den offentlige forvaltninger også
for anden offentlig digital
omskiftelighed i forhold til standarder bliver der ikke peget på nogen konkrete standarder i selve lovteksten
et vigtigt emne der er blevet berørt af flere ordførere nemlig om man er sikker på at de lever op til de forskellige retningslinjer
som i øvrigt også har bred opbakning blandt de høringspartnere som har afgivet svar
et lovforslag som er fremsat på baggrund af rapporten der hedder specialundervisning i folkeskolen veje til en bedre organisering og styring fra to tusind og ti
til børn som har nogle forskellige udfordringer men som godt kan blive hjulpet inden for fællesskabets rammer men selvfølgelig sådan som også andre har nævnt herfra
de børn der har brug for ekstraordinær støtte fortsat kan få det
jo om hvordan man kan sikre at der er den rigtige dialog i forhold til bopælskommunen og de familier der
tværministeriel arbejdsgruppe der skal gennemføre
fra de obligatoriske test dette skal ses i lyset af at de fleste børn ikke er fagligt alderssvarende og har oplevet mange brud i deres skolegang jeg ser i øvrigt frem til at kunne svare på eventuelle spørgsmål i forbindelse med
som er rigtig godt fordi det simpelt hen trækker på det bedste når
man skal gennemføre nogle forbedringer ved
vidtgående specialundervisning over til ankestyrelsen og det er som det er blevet fremhævet her
der dermed sker en øget professionalisering af sekretariatsbetjeningen af klagenævnet for vidtgående specialundervisning
den faglige ekspertise der er til stede i sekretariatet for klagenævnet for vidtgående specialundervisning vil blive flyttet med til ankestyrelsen og der vil derfor ikke ske en reduktion af medarbejderstaben det er fordi hele formålet med det
bliver endnu dygtigere til at varetage dette område hvorfor vi også er glade for at det er blevet noteret af flere ordførere
dialog og erfaringsudveksling
som findes i dag på området og som der
opfordrer regeringen til at fremsætte et lovforslag inden udgangen af to tusind og tolv som
skal afskaffe det nuværende krav om obligatoriske elevplaner i
ønsker at folkeskolen skal få større metodefrihed til at vælge hvilken evalueringsform de ønsker anvendt til at evaluere eleverne
er begrundet i et ønske om mindre bureaukrati og detailstyring og en mere effektiv udnyttelse af lærerressourcerne
regeringen ligesom forslagsstillerne er optaget af hvordan vi får mindre bureaukrati og derfor har vi også fokus på netop afbureaukratisering af reglerne i folkeskolen
at der er en række fordele ved elevplaner som ikke skal smides ud hvis det er at de rent faktisk er med til at løfte det som det var intentionen med dem det vender jeg tilbage til
formålet med elevplanerne er at styrke den løbende evaluering af elevens udbytte af undervisningen
skole og hjem som er helt afgørende for at eleverne får så godt et
af undervisningen som muligt elevplanen har herudover også til
at styrke evalueringskulturen i folkeskolen gennem skriftlighed i evalueringen i de enkelte fag alle fag skal indgå i elevplanen for at det sikres at der bliver fulgt op på fælles mål i fagene også i
udgangspunkt at alle fag er lige vigtige i folkeskolen det er rigtig vigtigt med dansk engelsk og matematik
sløjd håndarbejde idræt
netop for at give en samlet vurdering af tilbagemeldingen til elever hvor der måske nok tidligere blandt andet har været en tendens til at man har kigget på nogle af de få men også centrale boglige fag men der er en række andre fag som jo er lige så vigtige for at eleverne bliver rigtig dygtige
også indgå i den fremadrettede evaluering i forhold til at løfte fagligheden bredt set jeg har så kunnet høre på forslagsstillerne at
især har fremhævet at det er urimeligt at der skal laves evaluering af
præcis færdselsundervisning og seksualundervisning
krav om løbende evaluering af elevernes udbytte af undervisningen
og det er noget der har stået i folkeskoleloven i rigtig mange år også før
omfatte de obligatoriske fag og emner og det vil sige også det som man kalder for de timeløse fag som blandt andet seksualundervisning og færdselslære a og det er altså noget der fremgår af folkeskolelovens § tretten stykke
folkeskolens obligatoriske emner er ikke omfattet af kravet
at der skal være elevplaner i alle fag kravet omfatter kun de egentlige fag med fastsatte timetal
at det skal være så godt et redskab som muligt til at understøtte elevens faglige løft trivsel og så videre og som et godt redskab i dialogen i skole hjem samarbejdet
fremragende eksempler på hvordan man har udviklet
elevplaner som virkelig kommer hele vejen rundt i forhold til eleven og som virkelig både indgår
at understøtte teamsamarbejdet i lærernes skole hjem samarbejde og er fremadrettede i forhold til hvordan man løfter den enkelte elev det var også hele ideen med elevplaner det er nemlig ikke en fuldstændig standardiseret skabelon
givet mere end halvtreds kommuner dispensation til forsøg med elevplaner som indebærer at skolerne selv kan vurdere hvad der ud fra en helhedsvurdering af eleven er væsentligt at medtage medtage i elevplanen noget af det der går igen i de
forsøg som kører nu er at man ikke nødvendigvis behøver at evaluere i alle fag men
vi glæder os til at se resultaterne af den evaluering så vi på et lidt mere sikkert grundlag kan tage stilling til hvordan vi understøtter et styrket skole hjem samarbejde og hvordan vi understøtter at der er den her
den enkelte elev skal løftes og udfordres på
er rigtig godt og vigtigt at der er sat de forsøg i gang med hvordan vi får nogle enklere og mere ubureaukratiske elevplaner som virker endnu bedre efter hensigten
regeringen er derfor som sagt enig med
også enige i ønsket om mere effektiv udnyttelse af lærerressourcerne og det er jo derfor de her forsøg
de værktøjer der skal være til at styrke fagligheden skal selvfølgelig være så gode som muligt
som ligger fra liberal alliance jeg synes det er vigtigt at
ser på de erfaringer der er med de forsøg er som netop går på afbureaukratisering
på baggrund af det tager stilling til hvordan det kan indgå hensigtsmæssigt
til loven fordi det netop ikke er en detaljeret skabelon skabelon
er blevet dikteret fra folketinget i forhold til hvordan elevplanerne skal laves en af de ting vi lagde rigtig meget vægt på
gennemførte elevplaner var at det var en ramme
mulighed for en lokal udformning når det så er sagt
at det at man skulle lave en evaluering i alle
fordi det var bedre med en helhedsvurdering i forhold til den enkelte elev
vi nu har givet dispensation for
der bliver evalueret så vi får nogle gode erfaringer med hvordan vi måske kan få nogle mere fleksible elevplaner
også optaget af at det skal være bureaukratiske redskaber vi laver
evalueringen viser så også at det tilsyneladende vurderes som et rigtig godt værktøj i hverdagen
men igennem de sidste ti år har vist at evalueringskulturen ikke er tilstrækkelig systematisk i den danske folkeskole og
i alle fag men ikke sådan at der var en spiseseddel
give plads til den lokale udmøntning af det det har jeg som sagt set nogle fremragende eksempler på
evaluering som eva lavede i to tusind og otte
som anders balle skoleledernes formand sagde var at de faktisk var optaget af
at man kunne bruge dem mere fleksibelt og dynamisk
man skulle sætte ind og hvordan man skulle bruge elevplaner og det er jo lige præcis det
enkel model der giver lidt større råderum men holder fast i vigtigheden af at der er en løbende også skriftlig tilbagemelding til eleverne herunder også ud fra en helhedsbeskrivelse af eleverne
det understreger jeg lidt fordi jeg synes det er vigtigt at man ikke glemmer at for eksempel fag som de praktiskemusiske fag også er vigtige at have med i en samlet evaluering
i stadig højere grad er et rigtig godt redskab og
det kan gå direkte ind i det løbende pædagogiske arbejde
er en kæmpe styrke for lærerne at de kan bruge elevplaner i deres teamsamarbejde og
der er fremadrettet i forhold til skole hjem samarbejdet fordi de ved at det er det der giver værdi til at de også kan løfte
for at forbedre folkeskolen på en række punkter og er i øjeblikket i gang med at drøfte tiltag med partnerskabet for folkeskolen herudover findes allerede i
knyttet til et privat gymnasium gælder at grundskoleafdelingen skal have ottende klasse og niende klasse og i sammenhæng hermed kan
med tilbud på dette område såvel via de kommunale skoletilbud
til at underminere de udskolingstilbud der ligger i folkeskolen og som skal drøftes fremadrettet i forbindelse med reform af folkeskolen gennemførelse af forslaget vil kunne få store konsekvenser for kommunernes folkeskolevirksomhed på tværs af kommunegrænsen
og det er jo lidt indviklet fordi der er en anderledes finansieringsmodel
er udarbejdet et ret grundigt notat om hvad der kan være af økonomiske konsekvenser
at hvis man gennemfører det så kan det få
økonomiske konsekvenser og da der ligger nogle
man sige indviklede beregningsmodeller bag
ser på folkeskolen i forhold til hvis der kommer nogle nye friskoletilbud og
at vi tager drøftelsen på baggrund af det notat så det er ikke af uvilje
er kendetegnet ved mange forskellige både kommunale og private aktører
ligesom der også er forskellige regler i forhold til retten til forældreindflydelse beregning af tilskud forældrebetaling og så videre
rigtig gode dagtilbud for alle
det vil være rigtig ærgerligt hvis man får en udvikling
type af dagtilbud og deres ejerformer
dagtilbud for alle og det ikke er forældrenes pengepung der afgørende for den mangfoldighed af tilbud der skal være
at jeg har besluttet at igangsætte en udredning som skal se på den nuværende vifte af dagtilbud og pasningsordninger
er at skabe klarhed over om de
hvordan vi hindrer at der sker en social opsplitning imellem de forskellige dagtilbud udredningen
dagtilbudsområdet blive inddraget i udredningsarbejdet
at vi ikke er enige i den tidligere regerings holdning
automatisk samme som at der kom bedre kvalitet
vuggestuer og det er lige præcis det vi gerne vil kigge på i forbindelse med udredningen en af de ting vi vil kigge på er
og forældreinddragelsen herunder at der er lige adgang til gode tilbud for alle børn også uafhængigt af om det er profitinstitutioner og
i øvrigt også fremgår af børne og undervisningsministeriets hjemmeside hvor man kan få mere information er lige præcis at undersøge hvordan
vi sætter i gang hvor vi kigger på ejerformer
er sådan at den tidligere regering havde som mål i sig selv at der kom flere
det samme som at det er dårligt
det betyder for kvaliteten for vores børns pasning uanset om de er
virkelig god tradition for at have det man kunne kalde for nonprofitinstitutioner og det betyder
eller privatskoletilbud det er noget andet end at man hiver profit ud af institutionerne
man arbejder med de pædagogiske læreplaner bare
bureaukratisk og for tungt fordi det er et kommunalt tilbud så går vi også ind og kigger på det
til forældrene alt efter hvad de vægter
lige præcis at se på kvaliteten af de forskellige tilbud det betyder også at vi
indgå indgå i det udredningsarbejde
sætter i gang når udredningen så
vil jeg vurdere om der er behov for ændringer
og typer af pasningstilbud for børnene
måske nævne at vi i forbindelse med udredningsarbejdet også vil inddrage ideer og erfaringer fra hele den vifte af organisationer
nævne hvem vi har inviteret til at give input det er foa og bupl det er forældrenes landsforening det er daginstitutionernes lands organisation det er menighedernes daginstitutioner
frie børnehaver og fritidshjem dansk erhverv dansk industri kl og børne og kulturchefforeningen
en social profil i forhold til daginstitutioner skal de
derfor synes jeg også at det rigtige udgangspunkt er den
en forskel i forhold til nogle af de andre ejerformer
de pædagogiske læreplaner som har vist sig at være en stor succes fordi
man arbejder arbejder med natur og så videre
at blande sig i institutionernes arbejde at de skal arbejde med de pædagogiske læreplaner
til at løfte lige præcis den pædagogiske kvalitet sådan at vores børn får et endnu bedre tilbud når de går i
det sådan at man kan lave holddeling i op til halvdelen af tiden men være en god balance så man både vægter at der er et klassefællesskab
hvordan skolerne vælger
er den konkrete skole der skal tilrettelægge undervisningen
der har brug for at lære på bestemte måder skal man jo netop
kan arbejde med forskellige hold til at understøtte et undervisningsmiljø der passer til
at arbejde med holddeling men jeg vil godt understrege en gang til
fagligt løft at man møder mange forskellige
var i gamle dage og hvordan man brugte holddeling derfor vil jeg alene henholde mig til at hele ideen med at sige at man kan lave holddeling i op til halvdelen af tiden
er at det netop skal hvile på en pædagogisk faglig vurdering
sådan at skoleledelsen eller lærerteamet vurderer
alle de elever der er i klassen fagligt bedst muligt
man kan tilrettelægge undervisningen bedst muligt til meget forskellige elever der må jeg også sige igen at
giver et fagligt løft til meget forskellige elever lige præcis
vi glæder os til at drøfte med folkeskoleforligspartierne herunder venstre det der er vores mål er at hvordan vi får en fagligt stærk folkeskole for alle vi er allerede nu i gang med drøftelser med alle parterne om folkeskolen lærerne lederne kommunerne forældrene og eleverne
som de peger på er lige præcis hvordan man bliver bedre til at arbejde med holddeling men igen inden for klassefællesskabets rammer som supplement til det
er der forsøg i gang nu både i frikommuner
at lave noget udviklingsarbejde for at hvordan man kan bruge holddeling endnu mere men vel at mærke som et pædagogisk redskab til at løfte fagligheden jeg glæder mig rigtig meget til at se hvad evalueringerne siger om de steder hvor man arbejder med
vi får noget god og underbygget viden som vi
det svært for mig at kommentere den konkrete sag men det er faktisk sådan at
om god ro og orden netop fordi der var nogle andre eksempler fra skoler hvor der ikke var tilstrækkelige redskaber til at
hvis man vurderede at det var nødvendigt for netop at give god ro og orden
højde for den bekymring som ordføreren har der står at det er sådan at
eller gentagelsestilfælde kan skolens leder med tilslutning fra lederen ved den nye skole iværksætte overflytning overflytning uden elevens og forældrenes tilslutning
er for en type overgreb men det var lige præcis den skærpelse der kom da vi kiggede på den for et par år siden
et groft overgreb af den ene eller den
en skærpelse som gør at hvis man vurderer er særlig grove tilfælde
handler det jo om at give redskaber til at man lokalt kan træffe beslutning de redskaber er der
bekendtgørelsen for et par år siden jeg har ikke mulighed for at gå ind i den konkrete sag for jeg kender ikke til den andet end det der har været i medierne
dialog der blandt andet har været her den opmærksomhed der har været i medierne
gjort det tydeligt at der intet er i regelgrundlaget der forhindrer en skole i at træffe beslutninger som også betyder at man
til en anden skole også uden forældrenes samtykke derfor vil jeg bare gentage mit tilbud til dansk folkeparti
til at komme med forslag til hvor der skal ske nogle ændringer eller skærpelser
jeg har svært ved at se at det er bekendtgørelsen der forhindrer at man kan træffe de fornødne beslutninger ved grove overgreb af hensyn til
det er også det som er regeringens ambition med den reform af folkeskolen som vi
lægger frem i efteråret og som vi glæder os til at drøfte med forligskredsen bag folkeskolen
den lokale folkeskole jeg mener det er en kæmpe værdi vi har i det danske samfund at vi har en rigtig god grundskole
hele landet så forældre kan føle sig trygge ved
derfor skal det også være sådan at man føler sig tryg ved at ens barn
som barnet har fortjent og som er en del af det
skal være så fagligt og socialt alment dannede at de er rustede til at kunne gennemføre en ungdomsuddannelse bagefter
det lidt sværere hvis nogle ressourcestærke forældre vælger at tage deres børn ud af den fælles folkeskole for så bliver det jo sværere at løfte den faglige opgave der er og der er
vores svar i regeringen at at sætte ind i forhold til at give folkeskolen bedre muligheder for det faglige løft og noget af det som vi allerede har meldt ud er at vi lægger vægt på de helt grundlæggende kompetencer
få alle elever til blive dygtigere
så tidligt som muligt fordi det er de to grundfag hvis man har godt styr på dem
man klarer resten af fagene i folkeskolen langt højere der kan vi jo desværre se at
kan så lidt dansk og matematik at de reelt
som funktionelle analfabeter det vil sige at det godt
være at de lige kan tallene men de kan ikke
ikke godt nok og derfor håber jeg også at vi vi får et rigtig godt samarbejde om
rigtig gode drøftelser vil jeg i øvrigt også gerne understrege med alle
omkring folkeskolen det vil sige med skolelederne lærerne kommunerne forældrene eleverne om er der skal til for at løfte
sin finanslov allerede har afsat midler til et større udviklingsprojekt for folkeskolen og noget af det vi gerne vil løfte er blandt andet i forhold til hvordan vi
styrker den almindelige undervisning sådan at flere børn kan få den nødvendige støtte der det er i øvrigt på baggrund af
lovarbejde som vi lige har vedtaget her i folketinget
og det er jo fordi der er et fælles ønske om at
hen over årene til specialundervisning
det skal være en spareøvelse men fordi vi tror på at det at man som elev
sine kammerater i nærmiljøet selvfølgelig med den nødvendige støtte hvis man har brug for et ekstra løft
den almindelige undervisning og det har vi allerede taget
med den meget vigtige inklusionslov vi har vedtaget i fællesskab her i
folkeskolen fra fordi de har været bekymrede for om deres børn fik et tilstrækkelig stærkt fagligt tilbud
drøftelser med parterne omkring folkeskolen og i øvrigt også med folketingets partier om hvad det er der skal til
sat konkrete initiativer i værk jeg nævnte før at vi støtter hvordan elever i langt højere grad nu kan blive
nævne nogle andre initiativer vi allerede nu har sat i gang
at vi har udvidet vores indsats i forhold til tosprogede elever blandt andet med en tosprogstaskforce som er ude at rådgive direkte på skoler der har mange elever med anden etnisk baggrund om hvordan de kan løfte dem fagligt
et børne og undervisningsministerium
læringstilbud og der ved vi at vi også kan arbejde med børnenes sprog sådan at tosprogede børn vil være bedre rustet når de starter
to opgaver som er lige vigtige der er
initiativer som beskæftigelsesministeren nævnte i forhold til at få unge arbejdsløse i gang med et arbejde
uddannelse fordi vi ved at den allerbedste forsikring mod ledighed er at man får en kompetencegivende uddannelse vi kan jo desværre også
at mange af de unge arbejdsløse har det fællestræk at de ikke har særlig meget uddannelse der er en del af dem der ikke har andet end folkeskolens afgangsprøve og der
problemer som gør at det er rigtig svært for dem at gennemføre en uddannelse og dermed få et sikkert fodfæste på arbejdsmarkedet jeg vil derfor gå lidt
mere ind i de udfordringer der er på uddannelsesområdet for at vi kan få løst ungdomsarbejdsløsheden ad begge veje den indsats der skal ske i
er en bred vifte af ungdomsuddannelser som unge kan vælge
efter niende og tiende klasse man kan vælge de fire gymnasiale uddannelser og så er der erhvervsuddannelserne som faktisk består af en lang række meget forskellige gode erhvervsuddannelsesveje
umiddelbart efter det der er udfordringen er
falder fra undervejs det er faktisk sådan at vi
arbejde efter den målsætning at fem og halvfems procent af de unge skal gennemføre en ungdomsuddannelse hvis det bare var sådan at alle de unge der faktisk startede på en ungdomsuddannelse efter folkeskolen
vi kan se at det så kun er ni og firs
procent af en ungdomsårgang der rent faktisk gennemfører så der sker jo altså noget i
frafald og det er især på erhvervsuddannelserne at vi ser det største
uretfærdigt i forhold til erhvervsuddannelserne for vi har nogle rigtig gode erhvervsuddannelser lige nu har har danmark eu formandskabet
har vi også drøftelser på hele ungdomsuddannelsesområdet herunder om hvordan vi kan give unge bedre muligheder for at
på tværs af landegrænser også inden for det erhvervsfaglige område og noget af det der bliver diskuteret som en fælles udfordring på tværs af eu landene er lige præcis hvordan vi
flere unge motiveret til at vælge at gennemføre en erhvervsuddannelse alle peger på lande som danmark tyskland østrig
hedder et vekseluddannelsessystem hvor de unge i et tæt samarbejde med virksomheder og arbejdsmarkedets parter rent faktisk får en uddannelse hvor de både får rigtig god teori på erhvervsuddannelserne og også får en rigtig god uddannelse ude i virksomhederne
dem der har vekseluddannelser og hvor de unge vel at mærke gennemfører fordi der er en praktikplads
bagefter vores udfordring i de lande der har et vekseluddannelsessystem er at vi er afhængige af at der er praktikpladser