syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
at på normeret studietid
sådan at vi får flere igennem hurtigere
er sommerskoler og nogle få steder hvor man overvejer at arbejde med en trimestermodel i stedet for en semestermodel sådan at vi kan få sat skub i
rent faktisk gennemfører hurtigere end på normeret studietid når de starter
og fred være med de få der gør det det kan vi sagtens kigge på en ordning
jo ikke interessant i forhold til det store politiske billede
den store politiske sag som vi er optaget af hos socialdemokraterne er hvordan vi får mange flere unge til at starte tidligere på en
som muligt herunder på normeret studietid
uddannelsespraktik i en virksomhed
at man ved hvad man får af su klip i forhold til den normerede studietid
netop er en buffer til særlige situationer det betyder at vi har den mulighed at unge
kan gøre deres uddannelse helt færdig og ikke risikerer
hvis der er sket noget der har gjort at de er dumpet til en eksamen at de har været i en skilsmisse at der er et eller andet med deres børn eller andet
kan træde ud af uddannelsessystemet
år og så bliver man færdig
optaget af at vi får flest muligt til at gennemføre deres uddannelse vi er meget
studietid bekymrer det ikke ministeren at vi kommer til at miste nogle unge der ikke gennemfører
indviklet system hvor man efter ansøgning uanset hvad der måtte ske
en konservativ minister
op til en utrolig bureaukratisk model i stedet for at holde fast i den enkelhed der er i systemet medmindre det vitterlig er videnskabsministerens holdning
fjumrer sig igennem et sjette år fordi det bare er alle tiders lige at få det der ekstra su år med
optaget af at gøre deres uddannelse færdig og komme ud at få et job hvad der i øvrigt kan være svært nok sådan som krisen kradser nu men de
så de kan komme i gang med at tjene nogle rigtige penge
gang med at tilbagebetale deres lån hvis de har taget lån
voksne mennesker med deres uddannelse så jeg
regeringen fuldstændig vil fjerne den uddannelsesstøtte man får fra man er atten år hvis man er hjemmeboende det rammer utrolig socialt skævt og vil helt sikkert betyde at der er nogle unge der ikke gennemfører deres ungdomsuddannelse men det
mere hjemme ovre i undervisningsministerens regi
et antal unge som tager nogle kurser på udenlandske studier uden at de får det fulde pointtal for at være af sted de har kunnet blive samlet op af at kunne trække på det ekstra su år
fordi det betyder at de får den udlandserfaring og uddannelse men det er altså noget der ikke giver fuld kompensation i forhold til deres eget studie noget andet er at der er
noget der bliver opfordret til på universiteterne at
tage en virksomhedspraktik også her får de ikke fulde pointtal der dækker et
salen og
og så endelig et
og nikker
milliard kroner på uddannelse og forskning
men på de mest skadelige måder i forhold til at kunne løfte fremtidens
finansministeren svarede at kigge nogle af de uddannelsesnedskæringer igennem
at man ikke kan få voksen su inden for en række områder på samme måde som tidligere sparer
tyve million kroner over tre år og så tager vi lige
det er det samme som undervisningsministeren har sagt
i bemærkningerne kan man se præcis
tredive million
byggeområdet som jo har været ramt hårdt af krisen
for snart trekvart år siden
men de har en intention om at bruge den så vidt muligt
der er lovligt det vi kan høre nu hvad
er et spørgsmål om bureaukrati
praktikpladser som en del af at udbyde de offentlige opgaver
at ministeren faktisk var positivt indstillet over for at det offentlige
den mulighed er
de to beslutningsforslag som skal fremme at staten som en meget stor offentlig arbejdsgiver
i regioner og i kommuner som ved at udbyde opgaver til private virksomheder for det første sætter gang i den vækst vi
kan sætte gang i at der kommer nogle flere uddannelsespladser
udlægninger der er af muligheden for at anvende sociale klausuler herunder uddannelsesaftaler
venstres ordfører sige at det nærmest er et problem
positive tilkendegivelser fra ministeren om at der skal være
tydelig vejledning vi ville have ønsket os at den var kommet langt hurtigere
at for langsomt med at bruge de muligheder
region og kommune er en stor arbejdsgiver
det vil være besværligt for virksomheder og hæmme virksomheder
uddannelsesopgave der er krisen mange unge mennesker der
altså syv tusind fire hundrede unge mennesker der ikke har det endnu
miljøvenlig produktion og de virksomheder som påtager
til kvalitet i det arbejde
inden for der skal være gennemsigtighed
kan man byde på den opgave
første marts fordi endnu flere gerne vil benytte muligheden
ministeren direkte kan gå ind og bruge staten som en drivkraft også til den her udvikling det er jo ikke tilstrækkeligt at det kun er kommunerne
staten sidder på nogle af de rigtig store byggeopgaver
at der trods alt med de undervisningsministeren
henholdsvis socialministeriet og økonomi og erhvervsministeriet
den vejledning som vi må forvente kommer senest
aktiv rolle
vi har stillet spørgsmål til undervisningsministeren om den store indkøbsordning altså statens indkøbsordning
og halvtreds leverandører som er en del af statens indkøbsordning og der er en omsætning på over tretten milliard
staten kunne være en drivkraft i forhold til at stille krav til de otte
potentiale i at understøtte de virksomheder der rent faktisk gerne vil noget i forhold til at tilbyde uddannelsespladser til unge mennesker
uddannede medarbejdere så vi håber at de to beslutningsforslag ikke bare bliver afvist med at de støder imod lovgivningen
bryde loven vi lægger op til
langt mere aktivt ansvar for at bruge stat regioner og kommuner som arbejdsgivere
flere praktikpladser til de unge så vi håber på en
af erhvervslivet som gerne vil noget med deres arbejdspladser vil noget med de unge mennesker
uddannelse og økonomi og hvordan det rent faktisk ser ud med
en videregående uddannelse og vi har valgt at
folkeskolen har været et højt prioriteret indsatsområde i hvert fald i ord når man har hørt regeringens planer regeringen ønsker ikke mindre end en folkeskole i verdensklasse og det synes vi
den stik modsatte vej lad os kigge på folkeskolen som jo er den der skal løftes for at vi også nærmer at fem og halvfems procent
alle unge skal have en ungdomsuddannelse
kommunens kerneopgaver og det er folkeskolen
af målet om en folkeskole i verdensklasse fordufter fuldstændig
til uddannelserne herunder folkeskolen
det skal diskuteres nu både med undervisningsministeren og med finansministeren
i sidste ende har ansvaret for at kommunerne rent faktisk kan løfte den vigtige uddannelsesopgave de står over for
de fire partier i oppositionen for at rejse den her
og at for mange penge nu ligger de som de selv har redt og skal spare på pengene
nem forklaring og det gør at jeg vil tillade mig
har noteret os at regeringen for et år siden da regeringen fremlagde sit arbejdsprogram i februar to tusind og ti havde et meget mere realistisk billede af hvor dårligt det stod til ude i den danske folkeskole
af socialdemokraterne sf de radikale og enhedslisten som et
for svage faglige kompetencer er medvirkende til at vi er for langt fra at nå regeringens mål for to tusind og femten om at mindst fem og halvfems procent af alle unge skal have mindst en ungdomsuddannelse og mindst halvtreds procent skal have en videregående uddannelse
vidste der var for et år siden og
det udstiller jo fuldstændig hulheden i de argumenter vi har hørt her fra talerstolen fra finansministeren og undervisningsministeren
minimumstimetal er det som kommuner efterhånden er nede på en række steder jo færre timer eleverne får jo mindre lærer de
og der bliver fyret rigtig mange lærere i år bliver der fyret
men der blev altså også fyret lærere sidste år der blev fyret
ville det måske hvis man lavede et skrivebordsregnestykke betyde at der skulle være tre hundrede færre lærere kombinationen af færre timer
også tankevækkende at regeringen først nu efter at have siddet ni år ved magten
ikke har haft ni år til at gøre noget ved det endda ni år hvor økonomien virkelig gik godt i danmark
for eksempel elevernes danskkundskaber
når regeringen selv har en ambition om at man skal have folkeskole i verdensklasse må man også forvente at der følger handling bag ordene der er kommet så mange
ude i kommunerne der betyder at eleverne lærer mindre
og sig også i regeringens såkaldte genopretningspakke kigger man på
at give til ungdomsuddannelserne og de videregående uddannelser fordi vi heldigvis er i en situation hvor unge mennesker nu begynder at søge uddannelse
end de har gjort tidligere uddannelsesområdet
det der bidrager mest til den nedskæringspakke regeringen og dansk folkeparti har vedtaget vi kan overhovedet
hvordan det lever op til regeringens ambitioner om at man skal satse på uddannelse for at vi skal kunne klare krisen og dermed også fremtidens vækst
vi håber at regeringen i det mindste kan støtte oppositionens
for at vi kan løfte det uddannelsesbehov der er
det vil undre mig meget hvis regeringen
til det forslag som var det der var regeringens egen analyse for bare et år siden hvor det slet slet ikke gik godt nok
bliver givet tre tusind tre hundrede kroner mindre per elev hvis der er to ting man trækker ud af tallene
at lærernes pensionsudgifter tidligere blev finansieret af staten de overgik så til kommunerne kommunerne og indgår i tallet for den samlede enhedsudgift per elev
har diskuteret med undervisningsministeren indtil flere gange her
været spørgetime om onsdagen og som har afstedkommet at jeg nu har stillet et spørgsmål til undervisningsministeren som jeg også
det er svar på spørgsmål fem og firs almindelig del til
lærernes pensionsudgifter er overgået til kommunerne og tæller i de samlede tal og derfor også trækker tungere og tungere
at givet til elevernes undervisning den anden ting som bdo rapporten trækker ud er udgifterne til specialundervisning uden for den almindelige undervisning
til den almindelige undervisning hvis man ikke tager specialundervisningen uden for den almindelige undervisning
det var tankevækkende med undervisningsministerens lidt polemiske spørgsmål til socialdemokraterne under undervisningsministerens indlæg hvor der blev spurgt om
som var ledet af en socialdemokratisk borgmester og aalborg kommune ledet af en socialdemokratisk borgmester havde så stor forskel i
af en konservativ borgmester så man skal nok passe på med at lave den slags sammenligninger
vi er optaget af er at det der sker lige nu er at fem ud af seks kommuner sparer på folkeskolerne
million kr der bliver sparet på folkeskolerne
række konkrete eksempler herunder helt konkret nu at en tusind fem hundrede lærere bliver fyret det løfter ikke fagligheden
nemlig at situationen er at fem ud af seks kommuner sparer på deres folkeskolebudgetter
bliver brugt på specialundervisning uden for den almindelige undervisning
jeg ved at regeringen er optaget af om vi kan gøre
love herre erling bonnesen at vi også socialdemokraterne
fælles skoleudspil
de mange milliarder som ligger i specialundervisningen ved siden af den almindelige undervisning i langt højere grad
der lige pludselig ressourcer til det som vi synes er vigtigt nemlig de understøttende foranstaltninger så der er flere lærere flere timer mere efteruddannelse i specialundervisningspædagogik og ressourcecentre på skolerne
man understøtte børn som har mange forskellige problemer som
eller adfærdsvanskeligheder noget af det kan i langt højere grad også tackles i den almindelige undervisning med de understøttende foranstaltninger
en fælles interesse i at lave den øvelse vi ville ønske at vi kunne
er en helt konkret ting som vi går ind folkeskoleforhandlingerne med
gledet ned af den internationale rangstige det er ikke sådan at vi har verdens dyreste folkeskole selv om regeringen har prøvet
slet ikke sådan at vi har verdens dyreste ungdomsuddannelser hvis vi lige tager ungdomsuddannelserne
gledet ned på en syttende plads i to tusind og otte i samme periode var vi også gledet ned
de mindste klasser og på en tiende plads når
de ældste klasser det skyldes at de andre lande investerer rigtig meget i uddannelse
stille og roligt overhalet hvis ikke vi
hvis de bare har nogen penge at investere for
og halvtreds million kroner til folkeskolen øremærket især til en indskolingsindsats
ansætte flere lærere herunder efteruddanne dem
nogle rigtig dygtige lærere til at
det koster penge det er også derfor at vi vi
folkeskoleudspil og også i vores finanslov giver et løft til folkeskolen det er fordi vi vil investere i nogle af de her ting
hvad der skal investeres i at vi siger at vi prioriterer tolærerordninger i dansk og matematik i indskolingen
at der skal være lektiecafeer på skolerne
fair løsning er nogle ting som ikke nødvendigvis er rare vi kommer til at hæve nogle skatter vi kommer til at tage noget lønsumsafgift fra bankerne og vi kommer til at bede folk om at arbejde en lille smule mere
at kunne prioritere det løft af uddannelserne som vi mener er helt afgørende
har misforstå forslaget om at give frihed til helhedsskoler
et beslutningsforslag om at give kommunerne frihed til at etablere helhedsskoler
man kan slå skoletid og fritidshjemstid sammen til en sammenhængende
vi mener er mange perspektiver ved at slå tiden sammen fordi man så kan lave leg læring og undervisning på kryds
så eleverne får flere timer men også så man for eksempel kan få de praktiske fag og idræt langt mere ind i folkeskolen det tror vi også er en del af den læring der skal være
vi synes så i øvrigt at der også skal gives flere timer i folkeskolen men vi giver jo et lidt større økonomisk råderum til kommunerne end regeringen gør har valgt en nulvækst der betyder at de
timetallet og komme ned på minimumstimetal
regeringen har lavet nogle utrolig stramme økonomiaftaler med kommunerne
selv må bestemme hvor de vil skære ned
herunder også på timetallet vi giver lidt mere luft til kommunerne så de kan
herunder løfte timetallet helhedsskoler er
anderledes tænkning det er en skoleform som kun ni skoler i dagens danmark
som et forsøgsprogram det er en meget velkendt metode i den danske uddannelsestænkning at man
sådan at vi får tilstrækkelig mange skoler
skal man jo lige huske at regeringens eget folkeskoleudspil
er finansieret ved at man fjerner su’en for hjemmeboende unge det
jo en af de opgaver man skal have som kommunalbestyrelse
hvordan det går med elevtallet ligesom man også skal vurdere børnetallet i forhold til daginstitutioner og så videre
det jo også rimeligt at man i kommunerne træffer nogle beslutninger der betyder at man nogle steder hvor børnetallet falder meget siger at jamen så er der måske brug for færre lærere
ude i kommunerne af forskellige grunde beslutter sig til at
bedre og mere moderne skoler det
kommunerne der har ansvaret for deres folkeskoler og
spørger til det er sådan sidste år blev fyret lidt over tusind lærere i år bliver der fyret lidt over en
en helt anden størrelsesorden der bliver fyret lærere i i øjeblikket det
de desværre nødt til at fyre så mange lærere så to tusind fem hundrede lærere er blevet fyret de sidste to år og det burde kun være tre hundrede hvis vi laver sådan et
nævnte jeg også hvad regnskabstallene var for hvor mange lærere der
tusind lærere for at være mere præcis
det lavere det kan også være at det bliver lidt mere det ved vi ikke fordi det
fremhæve to tusind og ti tallet for det kender vi og der blev der fyret ekstraordinært mange lærere så tror jeg
som tidligere borgmester og med et godt netværk
for sjovs skyld at de er i gang med at spare ude i kommunerne det er ikke fordi de har sløset med pengene
prioriteringer som rammer på noget kernevelfærd herunder folkeskolen som der ikke er særlig mange der
for at enhedsudgiften per elev er faldet
at bruge min taletid på det
ikke drømme om at ensrette og styre kommunernes udgifter her fra christiansborg
den konservative ordfører ved at hvis man kigger på kommunerne
at man skal passe på med at lave
under regeringen på grund af den meget meget stramme økonomiske
det konservative folkeparti får lov til at give yderligere fem og tredive milliard kroner i skattelettelser jeg gad godt vide hvor de penge skulle findes
er måske også kommunerne der skal lægge ryg til det her
regeringen giver dem økonomisk mulighed for at skulle varetage
kommunerne har millionunderskud kommunerne
de laver benhårde prioriteringer og desværre er de nødt til at skære ned på en række forskellige områder inden for den kernevelfærd vi ellers har syntes var rigtig vigtig og folkeskolen
at styre dem men for at de overhovedet kan træffe en disposition der andet end at vælge imellem den ene
hvor regeringen konstaterede at hver sjette elev forlod folkeskolen med for få kundskaber
man var langt fra at nå målet om at fem og halvfems procent skulle gennemføre en ungdomsuddannelse
den konservative ordfører mener
det regeringen analyserede sig frem til for et år siden og det som der bliver sagt nu hvor man bare siger i kan bare administrere nedskæringer i har aldrig fået flere penge det mener regeringen
nogle protestfriskoler så kommunerne har en mulighed for at styre deres økonomi hvad er det for nogle forslag venstre
at undervisning skulle rykkes tilbage
ude at lufte tanken om at folkeskolen skulle styres af staten og det er
at at understøtte den almindelige undervisning hvis
give af understøttende foranstaltninger sådan at det hjælper de elever der har brug for
anden form for støtte eller specialundervisning og ikke går ud over
sit såkaldte folkeskoleløft på
består i at give eleverne
fordi regeringen har presset kommunerne så hårdt
suen fra unge på ungdomsuddannelser
oecd ranglisten blandt andet fordi de lande vi normalt sammenligner os med investerer
af resultaterne af den manglende prioritering af uddannelserne herunder folkeskolen har vist sig i den pisa undersøgelse som undervisningsministeren selv kommenterede i december måned
men tak fordi jeg fik mulighed for at stille mit spørgsmål her på falderebet
for uddannelsessektoren er rigtig meget optaget af
er at diskutere efterlønsnedskæringer
på sigt er brug for flere hænder på arbejdsmarkedet
er problemet lige præcis her og nu
der ikke er pladser til og der er rigtig mange unge som kunne tænke sig en praktikplads der er
der mangler en praktikplads som de ikke kan få fordi
de har ikke ordrer nok i bogen de fyrer medarbejdere og har ikke mulighed for at oprette praktikpladser til de unge
at det godt nok ikke ser særlig opløftende ud i forhold til beskæftigelsen
ledigheden er steget med yderligere firstusind langtidsledigheden er steget gevaldigt
er fireoghalvtredstusind der er langtidsledige nu og hvis vi kigger på ungdomsledigheden
de her par år sådan at der var sekstentusind unge ledige og det nu er blevet til niogtredivetusind unge ledige
efterlønsreform jo ikke gøre noget ved der skal skabes job
anerkendte at der var brug for flere hænder på sigt
så konstruktivt ind i forhold til socialdemokraterne og sf’s forslag om at arbejde tolv minutter mere
se på statsministerens smil at det er noget der skal forhandles med arbejdsmarkedets parter
noget der skal træde i kraft på det tidspunkt hvor krisen svinger og hvor der er brug for flere hænder på arbejdsmarkedet
det en del af s og sf planen at der skal skabes vækst og uddannelse her og nu der skal investeres i job
uddannelse en række økonomer har også peget på at efterlønsreformen
det at der mangler uddannelsespladser og praktikpladser her og nu
flere job nu
fyret rigtig mange folk og derfor skylder statsministeren et godt svar på
hans vegne fremføre ordførertalen i to tusind og tre tog socialdemokratiet medansvar for den nye universitetslov den nye lov åbnede
lovændringen var nødvendig for at sikre en mere langsigtet og strategisk ledelse af landets universiteter og et bedre samarbejde med det omgivende samfund og erhvervsliv
mere målrettede og professionelle beslutningsprocesser frem for beslutningsprocesser præget af magtkampe og dårlige kompromiser som den tidligere ledelsesstruktur desværre var alt for præget af
i dag glemmer når de ønsker sig tilbage
men loven har naturligvis ikke været fejlfri når man går nye veje viser der sig ting som man ikke havde tænkt over i lovprocessen og man må lære af de fejl man har begået efter gennemførelsen af den nye universitetslov blev der rejst kritik
for det andet af forskernes og universiteternes forskningsfrihed
i forbindelse med universiteternes samarbejde med udenlandske universiteter om fælles uddannelsesforløb i
to tusind og seks tog socialdemokratiet derfor initiativ til at foreslå en fremrykning af evalueringen af universitetsloven socialdemokratiet var særlig optaget af at styrke forskningsfriheden de
og de studerendes indflydelse samt universiteternes internationale samarbejde og endelig
enkle udviklingskontrakter evalueringen skulle afsluttes i to tusind og ni og et evalueringspanel skulle fremlægge sine anbefalinger til ændringer af loven som forligspart
indgået i forhandlinger med regeringspartierne vedrørende denne ændring af universitetsloven
imødekommer store dele af den rejste kritik fra studerende ansatte og universiteternes bestyrelser
klare opfattelse at vi styrker og forbedrer universitetsloven betydeligt
og lægger flere steder op til at det er det enkelte universitet der skal finde egne løsninger på de konkrete problemstillinger lovforslaget styrker universiteternes muligheder for at samarbejde internationalt om uddannelser og det bliver muligt at gøre et ophold i udlandet obligatorisk
som en del af lovforslaget har vi efter ønske fra landets universiteter
om en forenkling af de udviklingskontrakter der laves i samarbejde mellem videnskabsministeriet og landets universiteter
samt at ministeren kan foreslå pligtige og konkrete mål
navnlig tanken om færre mål og en styrkelse af dialogen er vi positive over
og de decentrale niveauer det må være sådan at alle mål skal kunne forsvares og have bred legitimitet også for universiteternes ansatte og studerende det må ikke blive sådan at ministeren blot gennemtrumfer sin egen smalle dagsorden
viser ordningen sig at udvikle sig i uheldig retning er vi i s villige til at kigge på forslaget igen og ændre det
og vi har fået mulighed for en slags genforhandlingsret fra begge sider hvis forudsætningerne ændrer sig væsentligt
clausen fordi herre per clausen kunne konkludere
universitetsloven for at der
synes jeg at herre per clausen skulle have
og forenklinger i universitetsloven med det der ligger her ikke det samme som
godt lyde lidt teknisk også nogle udefra
den her diskussion men den er
vil give den tilkendegivelse fra socialdemokraterne
at det er en rigtig god idé at man går ind og kigger
god nok det er jo forudsætningen for at vi fremadrettet hele
lave nye uddannelser også af høj kvalitet men der har
massiv kritik fra uddannelsesinstitutioner der
massiv belastning i en situation hvor de i øvrigt kæmper med at få smalle budgetter til at hænge sammen
skulle gå ned i den dybde som det jo kræver når man akkrediterer uddannelser på enkeltniveau
den redegørelse som videnskabsministeren kommer med og som jeg må forstå
har nemlig været lidt svært at finde ud af hvornår kan uddannelsesinstitutionerne se frem til at redegørelsen bliver fremlagt og at der bliver taget nogle politiske initiativer derfor skal
få det på det rene først omkring tidsprocessen
jeg forstå undervisningsministerens tilkendegivelse på den måde at
undervisningsministeriets uddannelser bliver en del af den samlede drøftelse her til foråret sådan at der kommer et signal ud til uddannelsesinstitutionerne
se frem til en positiv drøftelse af mindre bureaukrati ved at man går over til institutionsakkreditering
tidsprocessen og hvornår undervisningsministeren vil gøre noget aktivt for at hele viften af lærere pædagoger og så videre
hele akkrediteringslovgivningen som undervisningsministeren
rede for
processen og det svar som undervisningsministeren
os er det lidt principielt at sige lad os hellere få
pres på systemerne som er meget pressede inden for de enkelte uddannelser og så kan vi stille og roligt lægge en plan for hvordan man går ned i de enkelte uddannelser
at vi jo politisk også styrer selve uddannelserne for eksempel lærer og pædagoguddannelsen kraftigt
godt forstå ønsket om lidt afregulering
videre proces og jeg også tillade mig at følge op
opfattes sådan at nu skal der bores uhensigtsmæssigt i
for at vi kan få sat en proces i gang fordi det bliver efterspurgt så kraftigt og fordi signalerne har været tydelige fra videnskabsministerens side i forhold til at overgå til institutionsakkreditering undervisningsministeren sagde i
sin indledning at der vil være nogle få særlige uddannelser
selvfølgelig må man finde en balance i forhold til til de helt særlige uddannelser
lave det på på uddannelsesniveau men de helt store uddannelser
og netop fordi de er reguleret så kraftigt politisk
vi ikke særlig bekymret for at gå over til institutionsakkreditering her fordi styringen ligger når vi diskuterer læreruddannelsen som vi jo gør jævnligt i forligskredsen så jeg vil egentlig bare takke for ministerens svar der kommer noget opfølgning så vi måske kan få på skrift hvordan den videre proces er
vil ministeren sikre at studerende på uddannelser til for eksempel lærer pædagog og sygeplejerske får flere timer frem for som nu hvor de studerende får færre og færre timer på grund af regeringens nedskæringer på professionshøjskolerne
uanset om vi snakker folkeskole erhvervsuddannelser læreruddannelser eller andet fordi det er i mødet med de andre studerende og med undervisere at man faktisk lærer mest muligt vi er dybt bekymrede over at det der er tendensen hele vejen rundt
at elever og studerende får færre timer
universiteterne hvor de er nede på endnu færre timer
end vi ser på professionshøjskolerne når det er særlig
en væsentlig del af den undervisning de får
man som jeg kan huske tidligere når man startede på de uddannelser
hvad ministeren vil gøre i forhold til at få hævet timetallet på professionsuddannelserne fordi nu er det dem der er spørgsmålets ærinde men det er også dér hvor det er særlig vigtigt at man faktisk har
er kommet flere penge der er sket et økonomisk løft med globaliseringspuljerne det er jo altså ikke det der er sket med professionsuddannelserne ministeren nævnte selv at der konkret er sket nedskæringer professionsuddannelserne her med den seneste finanslov som regeringen og dansk folkeparti har vedtaget
over en årrække at der har været nedskæringer
to tusind og seks hvis jeg ikke husker helt forkert fjernede regeringen og dansk folkeparti den kvalitetspulje der var afsat til professionshøjskolerne da de skulle til at etableres på det tidspunkt var de centre for videregående uddannelser så blev de til professionshøjskoler
og der har været generelle besparelser
en grønthøster over alle uddannelser hen over årene det er jo ikke kun
på de forskellige hoveduddannelser på professionshøjskolerne på samme måde som videnskabsministeren har tilkendegivet
undersøge hvordan det ser ud med timetallet
vi har så vores debut her i den offentlige debat med hinanden
heldigvis for en gangs skyld ikke handler om tal og ting og sager det handler om et skolesyn det der ligger i helhedsskolen er at
besluttet skoledagen er blevet kortere og kortere fordi der er skåret på timetallet
institution typisk fra klokken otte om morgenen og måske til klokken tre fire om eftermiddagen
det giver pludselig nogle helt nye muligheder for at man kan lave leg læring og undervisning på kryds og tværs igennem dagen det betyder at man kan have nogle praktiske fag som er gledet helt ud af folkeskolen især jo
ind som en løbende del af dagen for det det som fritidshjemmene har er at de for eksempel har værkstedsfaciliteter de har også nogle pædagoger som arbejder med de praktiske fag på en anderledes måde
idræt motion bevægelse som en løbende ting i
dagen ikke opdelt kun i idrætstimer fordi man også har de muligheder som der ligger i sfo’en
summa summarum betyder det at man løfter fagligheden
få skoler der har fået dispensationen til at lave helhedsskole har rigtig gode faglige resultater
der er grunden til at regeringen er så skeptisk over for en skoleform der dokumenteret løfter fagligheden gennem en mere spændende dag fordi man får flere timer hvor lærere og pædagoger samarbejder om
hvad er det der er problemet ved det
undervisningsministeren sige er at man lægger vægt på frihed
det er en af grundene til at vi gerne vil give frihed til
ministeren forholde sig til er hvorfor dog ikke give den frihed til kommunerne så de kan etablere skolerne og det andet er
hvis man kigger på de skoler som der er
at er at det fjerner muligheden for at man selv kan vælge hvad man vil i sin fritid
haarder som sidder ved siden af den nye undervisningsminister for det fremragende arbejde som strandgårdskolen laver med integration af børn med anden etnisk baggrund end andet fordi de arbejder med dansk som andetsprog på tværs af alle fag også i matematik og
og det giver dem nogle muligheder for at de kan lave nogle undervisningsforløb der fanger den her gruppe elever langt bedre
at forholde sig til det som er regeringens egen dagsorden nemlig frihed til at gennemføre undervisningsforløb der virker
undervisningsforløb der virker
hele dagen hvorfor er det at venstre og undervisningsministeren ikke vil give dem frihed til at etablere
at finde når
selvfølgelig ramme dem der snyder men at sige ja
en række organisationer jeg står her med høringsnotatet
utilsigtet anvendelse
lovændringsforslag
administrere de her ordninger helt entydigt siger
ikke gør indtryk når veu
være muligt at deltage i uddannelse med godtgørelse i
i ti uger inden for et kalenderår
og det de jo sammenfatter enstemmigt er
er en række voksen
de organer
er afgørende for ministerens stillingtagen
end man har fået tidligere hvis man vil studere til lærer pædagog
at de unge og
gøre kan give
flere og bedre timer til deres
vil sige noget som helst om hvad der skal ske med globaliseringspuljen efter to tusind og tolv
kommet nogle penge via globaliseringspuljen som der er
en af de meget vigtige opgaver
hvordan vi ruster mange flere unge til at gennemføre en videregående uddannelse
at vi ved vi har behov for hele viften af videregående uddannelser
men vi har også brug for at der er langt flere der gennemfører en professionsuddannelse
en bred vifte af meget samfundsrelevante opgaver vi har snakket meget om
det er nogle kerneområder i forhold til fremtidens samfund men det gælder også hele sundhedsområdet og det gælder ingeniører radiografer og
desværre ikke proportionalt
professionsuddannelserne har fået fra regeringens og dansk folkepartis side vi gennemførte for nogle år siden en meget bred aftale
professionssektoren
gennemført en meget omfattende reform hvor tre og tyve såkaldte centre for videregående uddannelser blev samlet til syv professionshøjskoler og det gjorde man inden for en ganske kort årrække
men vi gjorde det fordi vi har brug for store stærke professionshøjskolemiljøer der kan løfte en række vigtige opgaver
internationalt baserede uddannelser
gør det attraktivt at samarbejde med universiteterne om det forsknings og udviklingsarbejde der skal ske lige fra den viden der er på universiteterne til det praksismiljø der er
de har løftet den opgave
at mange flere unge heldigvis er begyndt at søge ind på uddannelserne
at de møder uddannelser af dårligere kvalitet
ridset op hvordan besparelserne har ramt professionsuddannelserne bredt
vi kan se konsekvenserne færre timer til de studerende væsentlig færre timer fyring af undervisere efteruddannelsen bliver sat i stå undervisning som tidligere har været på hold og
at regeringen heller ikke vil løfte sløret for hvordan den fremtidige økonomi
efter to tusind og tolv men regeringen
give et eneste signal til professionshøjskolesektoren om om de kan regne med at de midler de får vil fortsætte efter to tusind og tolv
og modtaget med kyshånd fra professionshøjskolesektoren er i gang med at skære hele vejen rundt i det mindste at få et signal fra regeringen om at de ikke skal vente til finanslovforhandlingerne i to tusind og tretten
at det bliver langt værre efter to tusind og tolv det er mange mange millioner der forsvinder fra professionshøjskolesektoren hvis globaliseringspuljen ikke længere skal bruges til at finansiere kvalitetsløftet
inspiration til nye undervisningsmaterialer og kurser i nye undervisningsmetoder
i de såkaldte centre for undervisningsmidler
skal skæres med en tredjedel og det er lige præcis dér hvor praksis
kommer helt ud i den enkelte institution øger det kvaliteten af de lærere
må forvente at de kan få også efter to
økonomiske plan en fair løsning og finde s og sf’s finanslovforslag for to tusind og elleve der fremgår det helt tydeligt hvad det er for en uddannelsesinvestering
de uddannelsesnedskæringer regeringen og dansk folkeparti
derudover vil der komme et løft på fire hundrede million kroner til de videregående uddannelser
kommer af ingenting vi kommer til
som kommer til at koste vi kommer til at hæve skatter
et sted fra og det er vores prioritering vores prioritering i oppositionen og det
vi tror faktisk at det der er afgørende for væksten
regeringens såkaldte genopretningspakke i forhold til
den historie der er på forsiden af jyllands posten vil jeg henvise
gå ind og kigge på arbejderbevægelsens erhvervsråds hjemmeside
er en meget meget klar afvisning af den måde som jyllands posten
at redegøre for var nogle af de hovedpunkter som er i s og sfs økonomiplan en fair løsning som jeg sagde
det der rammer lærere pædagoger sygeplejersker alle de unge mennesker som vi synes det er utrolig vigtigt at give en god uddannelse
så et studiemiljø hvor
mener man virkelig at vi skal ansætte så mange administrative medarbejdere til at undersøge
og fem og tredive i sidste samling
få talt op hvor mange undersøgelser der
fire fem seks syv otte ni ti for to tusind og otte
og fjorten
citeret fra ministeren selv at gennemføre et socialt taxameter så flere unge fra uddannelsesfremmede hjem kan gennemføre en ungdomsuddannelse og hvilke forslag har ministeren selv som alternativ
vi i oppositionen havde ministeren i et samråd for
uddannelsesmæssig opgave fordi de er rigtig dygtige til
gennemføre en gymnasial uddannelse for unge der kommer fra uddannelsesfremmede hjem og det koster altså lidt ekstra ressourcer
har brug for lidt ekstra vejledning de har måske brug for lidt ekstra sprogstøtte hvis de har anden etnisk baggrund
gennemfører de deres gymnasiale uddannelse når vi i oppositionen s sf radikale og enhedslisten i har rejst diskussionen
ungdomsuddannelse
give lige præcis den ekstra hjælpende hånd til gymnasier som er rigtig gode til at løfte nogle af de unge der ellers har en større risiko for
ekstra håndholdt indsats i starten af deres gymnasiale uddannelse gør at de rent faktisk gennemfører
være helt naturligt at kigge på det taxametersystem der
at sådan som taxametrene er skruet sammen
de gymnasier der ligger i områder hvor der kommer elever som har forældre der kan hjælpe dem derhjemme og
ekstra indsats for at komme godt i gang og det er jo fremragende men hvorfor så ikke gå ind og kigge på en form for socialt taxameter der lige laver en lille omfordeling
så også bliver hjulpet med det
seriøs overvejelse om at ved at lave en lille omfordeling på taksterne sådan at de gymnasier der
men til gengæld løfter lige præcis de unge som har svært ved at komme
vi har trukket på tal fra danmarks statistik
mellem elever der kommer fra uddannelsesfremmede hjem og deres risiko for frafald og der er en meget klar sammenhæng det er større af nogle forskellige grunde det betyder at man
kan gå ind og se hvor der er nogle gymnasier hvor man ændrer lidt på taksterne
ministeren synes det er tåbeligt når rent faktisk ikke kommer til at ske en stigmatisering
penge ud for eksempel til nogle af vestegnsgymnasierne
noget som man vil opdage nogen steder
taget stilling til at de har en lidt større uddannelsesopgave de skal løfte
have i det mindste en lille idé om hvad det er ministeren vil foreslå alternativt for at gymnasier som løfter elever fra uddannelsesfremmede hjem bedre kan løfte den opgave
ministeren ikke vil sige noget om nu ministeren lovede for en måned siden at forligskredsen ville indkaldt for at vi kunne drøfte det det er heller ikke sket ministeren sagde i samrådet at det også skulle ske i forbindelse med drøftelse af ungepakke
mig bekendt heller ikke sket jeg vil gerne give ministeren en sidste chance for
sige at vi bliver indkaldt og at det bliver inden sommerferien
at det bliver sat højt på dagsordenen det ville være rart at høre en tilkendegivelse
jeg vil give ministeren en chance for bare
hvis ikke der sker noget nu så har vi bare et år mere hvor de gymnasier som
løfter en rigtig stor uddannelsesopgave skal gøre det
år siden siden hen
har der ikke været taget et eneste initiativ
tage en drøftelse med uddannelsesordførere forligspartier eller andre til gengæld ved vi at der har været drøftelser rundtomkring i institutionsverdenen og de har ganske svært ved
vi har som sagt heller ikke modtaget en invitation endnu der er næsten gået et år siden det brev kom
der sker noget i undervisningsministeriet og grunden til
at jeg spørger ministeren i i samrådet er
nogle retningspile i forhold til de tanker der måtte være om at etablere nogle stærkere
ikke været nogen drøftelse med det politiske niveau
juni og det var ikke en drøftelse det var bare en orientering
nogle visioner som regeringen har på uddannelsesområdet derfor vil jeg spørge undervisningsministeren
elever der kommer fra uddannelsesfremmede hjem så
undervisningsministeren hvad det er for nogle visioner ministeren kan se for sig ved at etablere eller give bedre rammer for at etablere
forenklet lovgivning og her kommer jeg det er fordi vi tror at at ved at
skabes et langt mere attraktivt ungdomsuddannelsesmiljø der giver prestige til alle ungdomsuddannelserne og
de erhvervsfaglige uddannelser kan samarbejde man kan trække på fælles idrætsfaciliteter man kan have det ungdomsmiljø som også er med til at fastholde at man har mulighed for forskellige kulturelle ting fester og ting og sager
gode uddannelse rent faktisk også oplever at her er der et rigtig godt tilbud til unge mennesker imellem sytten
jeg vil høre om undervisningsministeren selv gør sig nogle uddannelsespolitiske overvejelser når vi så ikke her kan få løfte sløret for nogle af de strukturting som måtte
netop fordi vi ønsker en holdningsdiskussion om
den manglende entusiasme i forhold til at have muligheden for at
at man kan fremsætte beslutningsforslag
det ligger i tråd med mange års erfaring at hvis man fremsætter
have den generelle holdningsmæssige politiske debat men beslutningsforslaget
udtalt sig rigtig positivt om
venstre egentlig mener noget med at styrke internationaliseringen i
kommunerne valgfrihed til at de kan introducere et tredje fremmedsprog som valgfag
for eksempel at der skal indføres obligatorisk dansk morgensang i folkeskolen det synes vi er
en holdningsdebat om hvordan man styrker internationaliseringen af folkeskolen
at styrke internationaliseringen
af de her seks man kunne se positivt på
som et tredje fremmedsprog og gå til
ordfører ved at socialdemokraterne
inden anden klasse skal de have et særligt kursus der løfter dem sprogligt
både og
her beslutningsforslag
at styrke internationalisering
og en tæt samhandel med en række lande i hele verden vi ved hvor meget det betyder at man kan kommunikere på forskellige sprog
igennem mange mange år som en del af den vifte af ting
enten dansk eller internationalisering eller enten dansk eller
elever i folkeskolen og som min kollega fra enhedslisten også fremhævede er at man selvfølgelig
på det der er vores modersmål og som er forudsætningen for at man kan lære alle de andre fag uanset om vi snakker dansk engelsk matematik eller naturfag
når vi rejser debatten her i folketingssalen
løft til at fokusere på hvordan vi som danskere klarer os bedst muligt i en international og stadig mere global verden vi synes det har været
at regeringen tidligere har nedsat rådet for internationalisering
det egentlig er elever og studerende skal kunne for at være bedst muligt rustet til den globale verden
og som kan fremme internationaliseringen og hvorfor man skal fremme internationaliseringen i folkeskolen
globalt perspektiv at man i folkeskolen sikrer at danske elever og studerende opnår globale faglige kompetencer interkulturelle kompetencer og globalt udsyn
skoler og uddannelsesinstitutioner til attraktive samarbejdspartnere og understøtter danske uddannelsesinstitutioners udvikling af attraktive faglige miljøer der bidrage til at tiltrække og fastholde højt kvalificeret arbejdskraft i danmark
at hvis internationaliseringen skal komme alle til gode og ikke blot være forbeholdt de bogligt stærke
så en international dimension for alvor bliver en naturlig del af skolens virke og elevernes hverdag
mere overordnede diskussion her i folketingssalen ikke for at komme ud i sådan
en christiansborgsnak om forlig og ikke forlig men fordi vi mener
at det var vigtigt for regeringen at gå ind og ruste elever og studerende
mest ude med en række forslag der styrker internationaliseringen i folkeskolen herunder muligheden for internationale klasser også i folkeskolen sådan at det ikke kun er
partout skal vælge en privatskole hvis
hånd til regeringspartierne
at bruge ganske kort tid på beslutningsforslaget og egentlig bare henviste til at det kunne
behov for at have den her fælles forståelse af nødvendigheden af at det
dansk sprog som forudsætning for at ruste os til den globale verden
i andre sammenhænge vi respekterer selvfølgelig at der er en folkeskoleforligskreds der skal vedtage eventuelle ændringer
vi med det her forslag som med en række andre beslutningsforslag
at vi har førstebehandlingen til at have den politiske drøftelse
afstemning men det ændrer jo ikke ved at vi håber det kan inspirere regeringen til
de vil vide at der vil være en massiv støtte fra socialdemokraterne sf radikale og enhedslisten til at gennemføre de ting som regeringen også selv har foreslået
ministeren og venstre ikke er så vilde med at diskutere hvordan vi styrker det
man måske alligevel gå lidt mere konstruktivt ind i det når der kommer en
vi mener det er vigtigt og det er ikke kun os der siger det det er der rigtig mange der siger både fra erhvervslivets organisationer fra uddannelsesverdenen og som sagt også fra de eksperter som regeringen selv har trukket
meget ringere end studerende som vælger en gymnasial uddannelse
synes ministeren
su støttet vej og hvis ministeren ikke mener at det er rimeligt at
en skolepraktikordning
får man langt mindre end en ung
en anden uddannelsessøgende og enlige forsørgere der modtager elevløn får samme lånemuligheder som su modtagere og at forsørgeres elevløn mindst skal ligge på niveau med suen til forsørgere det foreslås endvidere at elever på erhvervsuddannelserne som er i skolepraktik
er en genfremsættelse men dog er forslaget om at sikre elever på erhvervsuddannelserne
en barselydelse nyt i forhold til det der tidligere er fremsat
det betyder at hvis man er forsørger eller enlig forsørger oplever man en stor lønnedgang når man går fra grundforløb til hovedforløb en enlig forsørger på grundforløbet
og forsørgere på grundforløbet
og her kan lønnen variere fra otte tusind til
kan miste halvdelen af sit forsørgelsesgrundlag
er helt urimelig og skal vi nå vores målsætning om at fem og halvfems procent af alle unge skal have en kompetencegivende uddannelse er en ligestilling nødvendig ellers risikerer vi at støde unge der ønsker sig en erhvervsuddannelse
berettigede uddannelser så de får samme lånemuligheder som su modtagere
skolepraktikelever da de ikke har den mulighed i dag
vi er villige til at se på hvorledes vi finansierer dette forslag men det skal stå helt klart at vi ikke kan acceptere den
ikke rimeligt at unge der vælger erhvervsuddannelsen
unge der er på en en su finansieret uddannelse
en erhvervsuddannelse end hvis du vælger en gymnasial uddannelse
unge som vil være på en anden su finansieret uddannelse
enlige forsørgere eller er på en skolepraktikordning
hvordan de kan ligestilles med unge på de gymnasiale uddannelser og som står i en tilsvarende situation
de skal have su mens de er der
når de er
er at man kan kigge på aer ordningen aer ordningen er
en mulighed for at understøtte
erhvervsuddannelse der bygger på et vekseluddannelsesprincip og derfor siger vi at aer ordningen er en af
smukkere hvad folkeoplysningen betyder for hele den måde vi
tænker uddannelse og læring og lyst ikke bare i det formelle kompetencesystem men også i hele den meget brede vifte af folkeoplysningstraditioner som venstres ordfører så udmærket redegjorde for
støtter det men vi synes at der er nogle steder hvor man
muligt at stille nogle ændringsforslag der retter lidt op på det men for at nævne
at lokaletilskudsreglerne bliver fastholdt der har været
massiv og meget berettiget kritik fra en række organisationer herunder hele ungdomsarbejdet i forhold til hvordan man kan drive folkeoplysende arbejde hvis det vil
væsentlig dyrere at låne lokaler fra kommunen så
afspejler det her jo også at der var et meget bundet kommissorium til folkeoplysningsudvalget regeringen har nemlig givet det kommissorium at alle de
der skulle være der skulle koste nul kroner
behøver at koste penge men det skal ses i lyset af at
halvtreds procent det betyder at ganske få
vedtaget en række nedskæringer på det formelle voksen og efteruddannelsessystem så tegner der sig jo et billede af at det er rigtig svært at lave det uddannelsesløft i bredden og i dybden også inden for det folkeoplysende arbejde
regional skævhed i adgangen til folkeoplysning
forpligtelse som undervisningsministeriet har til at give lige adgang til handicappede
det første at kommunerne nu kan afsætte midler til en udviklingspulje men vel at mærke kun finansieret på den måde at
skal tage midler fra det eksisterende folkeoplysende arbejde
i den folkeoplysende verden det vil vi gerne kigge på i udvalgsarbejdet om vi kan rette op
tilsvarende vis kritik af muligheden for
som man sådan set er positiv over for men igen er bekymringen at det vil udhule den eksisterende eksisterende støtte til folkeoplysende virksomhed fordi pengene kun kan tages ét sted fra nemlig fra de midler der altså er blevet halveret
daghøjskolerne om at få præciseret formålsbeskrivelsen
næsten forsvundet i det lovforslag der
daghøjskolerne i formålsbeskrivelsen herunder realkompetencevurderingen som en vigtig del af deres virke
i det hele taget kan gøre det tydeligere i lovforslaget at folkeoplysende voksenundervisning gælder al virksomhed det vil sige både aftenskoler daghøjskoler og folkeuniversitetet men når man læser lovforslaget skulle
og ordblindeområdet den viden er der jo
hvorfor ikke bare komme i gang med at sætte folkeoplysningsudvalgets forslag nummer fem og tyve i værk nu sådan at den dimension også kan blive styrket med det
det kræver en anderledes regering end den vi har nu hvis ikke vi skal fortsætte med de nedskæringer der er sket år for år inden for det folkeoplysende
givet seks hundrede og otte og tredive million kroner i to tusind og ni
af mulighed for
kommunernes tilskud til folkeoplysende arbejde som jo er massiv
det er her fra januar to tusind og elleve så det
folkeoplysnings samråd til en række af de enkelte organisationer det de konstaterer er at det har ramt kortuddannede og lavindkomstgrupper og
suppleringskursus for at kunne komme ind på en videregående uddannelse når nyeste tal viser at antallet er vokset fra fire tusind en hundrede og tyve kursister i to tusind og syv
svarende til at seks og tyve procent af årgang to tusind og ni har suppleret eksamen
jo en voldsom stigning når det er seks og tyve procent af en årgang som er nødt til at tage et gymnasialt suppleringskursus for at have det der skal til for at komme ind på den universitetsuddannelse de ønsker at fortsætte på
de tal som
matematik fysik eller
har valgt en studieretning i gymnasiet som har været mere samfundsvidenskabelig eller sprogligt orienteret men faktisk har fundet ud af i løbet af gymnasiet som jo vægter naturfagene højere at
lyst og mod til at søge ind på en af de naturvidenskabelige tekniske uddannelser
en rigtig god idé at de så har muligheden for at tage et suppleringskursus
gymnasiereformen er så stor en succes at flere søger over og også tager en videregående
adgangsbekendtgørelsen til at søge ind på
i fysik eller matematik det rejste en stor politisk diskussion om at
til gymnasieeleverne så de blev hægtet lidt af er der en overvejelse i
videnskabsministeriet om der skal kigges en gang til på adgangsbekendtgørelsen til
jeg falde for den fristelse at sige at det er for galt at det er alt for mange og nu skal have skåret antallet
på normeret studietid fordi de så har de forudsætninger der skal til for at kunne
ikke har den holdning
fjerne muligheden for at de enkelte uddannelser kan sige
er en reel vejledning til de studerende
skal forvente at det niveau i matematik det er hvis
har givet noget skævvridning er de mange unge og især piger der vælger biologi i gymnasiet
på universitetet det kan man ikke der skal man have