syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
rundtomkring i landet at vi har bymidter med liv i så planlægning er
sådan set hensynet til helheden det er at det ikke er nogle fås gevinst der vinder over de manges trivsel derfor
skal man huske det når man snakker planlægning
er jo kan man sige den lille model af det venstre længe har drømt om
smiler lidt til mig venstre ville gerne af med al det der pjat med planlægning de synes egentlig bare at man skal
at bygge sådan nogenlunde som det passer en og så går det jo nok selv om vi er et relativt lille land med relativt lidt plads
lige kommer lidt karambolage med naturen
ikke venstre at komme af sted med rædselskataloget som de
men dog fik de nogle ting igennem i deres aftale med socialdemokratiet df
har ikke specielt nogen trang til at vi skal have et helt nyt
det er specielt klogt at skille naturplanlægningen
fra planområdet i virkeligheden vil jeg meget hellere tænke i helheder tænke tingene sammen frem for at begynde at køre det ud i to systemer jeg kan godt se
en del diskussion allerede på det her område ved at man laver to forskellige afgørelser på noget der faktisk kan vedrøre både plan og natur har brug for at tænke tingene mere sammen ikke at skille dem ad
det er en spændende tanke og fornuftigt at få noget mere faglighed ind
og hvor man måske godt kan diskutere om
var den helt rigtige afgørelse der kom men der kom jo i hvert fald den afgørelse og det
finde os i så derfor kan
mere faglighed ind i de her nævn det kunne man godt have gjort uden
det er sådan med hensynet til naturen og til helheden
er tit dem som gerne vil bygge noget
altid så mange stemmer og derfor er det altså fornuftigt at give naturen en temmelig udtalt plads en temmelig udtalt stemme
støtter det her forslag godt kunne stramme op på at der skal være
de forskellige fagligheder så det ikke bliver
en udpegning der bliver alt for politiseret af de faglige medlemmer jeg synes også at det at der kun er fire lægmedlemmer
værd at overveje er det så kun de fire største partier der skal have
så det at man vælger at hæve gebyrerne
skal klage synes jeg bestemt også er retssikkerhedsmæssigt betænkeligt så vi er
finde balancen mellem regulering afbureaukratisering og hensynet til det man
og lige præcis på
vi altså en ekstra forpligtelse til at være forsigtige fordi
fordi de er i vores varetægt og er vores ansvar så derfor synes vi når man laver sådan
en øvelse som regeringen vil gøre med l fem og fyrre er
værd at lytte meget nøje til
stemmer og de eksperter der taler med dyrets vilkår
det dyreetiske råd det veterinære sundhedsråd dyrenes beskyttelse og dyrefondet
bekymringer om loftshøjde om indeklima om boksstørrelse om lys i stalden om
at stå og og tale sådan om
repræsenteret i det politiske spektrum
som er naturens stemme og som har brug for at kunne
behov for at stå og tale så nedladende
folkelig organisation vinder over halvdelen af de sager de indklager må man da sige at de som regel har fat i noget
tit har udvikling og vækst som hovedhensyn
den her del altså l fire og fyrre er jo den anden halvdel kan man sige af l to og fyrre
nogle valgte at oprette et planklagenævn og skille det ad fra natur og miljøklagenævnet
skal ses som en udmøntning af en aftale som socialdemokratiet har indgået med regeringen
jeg vil sige at vi har været igennem en proces hvor man
planøkonomi der ligesom handler om at styre alting og stoppe alting og
nogle steder vi vil gerne have at der er natur hvor der skal være natur vi vil gerne have at der er byer
landsbyer og åbent land rundtomkring vi vil gerne have at
og andre ting vi vil gerne er en sammenhæng med infrastrukturen så man ikke lige pludselig lægger en virksomhed i et område hvor en kommune ikke kan levere ordentlige veje og hvor de store maskiner der skal køre
rigtig klogt at tænke planlægning og at tænke tingene sammen
vilde fantasier venstre startede ud med
om at planlægningen for så bliver det hele nok så
og så kan man ikke rigtig vide om der kommer en
jo bare vækst og udvikling man kan ikke rigtig
masser af hammerslag og andre ting
i radikale venstre der synes vi det er klogt at tænke tingene sammen med med en fornuft der
men heller ikke er naive i forhold til at
vil have natur hvis man vil have åbent land
hensyn til naboerne så skal lovgives om det derfor
alternativet oplistede altså sådan helt fagligt nede i substansen med at der
de sagkyndige skal dække
gebyrstigning fra fem hundrede kroner til
hvis man er en organisation og til ni hundrede
almindelig borger og jeg kan også godt være i tvivl om det lever op til århuskonventionen
afventer vi udvalgsbehandlingen og
afgør om vi kan stemme for l tredivete i forhold til l halvtreds er det fint med krav om at overholde dansk lov
fint med krav om kursus i familieret og den del
ønske os en egentlig plan for
er noget vi måske er lidt mere bekymrede
vil spørge ind til i udvalgsprocessen det vi er glade for er jo
borgerinddragelsesdelen er det simpelt hen for sent i processen at
peger på både friluftsrådet og landbruget peger sådan set på det samme i den her sammenhæng derudover
vi heller ikke glade for at klagefristerne
sænkes fra otte uger til fire uger
stadig væk være sammenhænge hvor det
at man lader klagerne gå til nævnet
nogle af de her ting i udvalgsarbejdet inden vi tager endelig endelig stilling til om vi kan
naturen og vandet igen i danmark
forholdet mellem landbrug og natur den balance som den tidligere regering
at finde den rigtige balance i den har regeringen skrottet på den ene og den anden og den tredje måde
af vandplanerne uden også at kunne tage nogle ind hvis der er nogle
en ordentlig interessant kvalitet det er fuldstændig ubalanceret
først blevet præsenteret for folketinget klokken syv i morges
som de ikke har set ordentligt ned i de stemmer
grødeskære mere i deres vandløb men at høre en minister fra
fru eva kjer hansen som ikke længere er minister og som faldt på den her sag tale om de forhadte vandløb
skønne levende vandløb fulde af fisk rislende
at have en regering der taler på den her måde om de danske vandløb jeg skal hilse
hvor han står og viser hvad det er vi taler om det er nogle vidunderlige smukke vandløb som rigtig mange mennesker ude i landet elsker som lystfiskerne elsker og som er en vigtig del af at folk bosætter sig i landdistrikterne
se ensidigt på det som en afvandingskanal for dansk landbrug det er altså også vores natur og den balance skal vi have til sidst må jeg sige til de konservative
hvorfor er det så at i ikke kan køre den i mål er det fordi kommet i regering
kampen til førstebehandlingen stod
og lovede os at man kunne tage vandløb med ind
så ikke få det igennem hvorfor ville i ikke stemme for vores ændringsforslag ved andenbehandlingen der muliggjorde det i lovede ved førstebehandlingen det samme gælder sådan set dansk folkeparti
det var en fremragende idé jeg tror jeres ordfører stod heroppe på talerstolen og foreslog at man skulle kunne tage vandløb ind ligesom man
kan tage dem ud og at vi selvfølgelig skulle kende kriterierne i god tid jeg synes at rigtig mange partier der svigter deres værdigrundlag når de nu lige om lidt
og på trods af at det er helt ensidigt fokuseret og slet ikke tager balancen mellem landbrug og natur ordentligt ind så radikale venstre håber at nogle vil besinde sig selv om
vi i udvalgsarbejdet vil
nu tror jeg
der ligger på erhvervsministeriets område og i dag behandler vi så den del
ønskede at strandbeskyttelseszonen kun gik til den nærmeste vej
venstre gik og ønskede sig og jeg bliver næsten rørt når jeg hører debatten i dag hvor venstre er ude i et blodigt forsvar for strandbeskyttelseslinjen
mit hjerte at vi nu har selv venstre med ude i at slås for
ikke skal bebygges fordi de er en helt særlig del af
danmarks natur og en helt særlig del af vores identitet det at have frie og åbne
strande og kyster er jo noget som hører til til danskheden og dansk nationalitet og identitet på en måde som vi skal værne rigtig meget om
rigtig gode ting jeg synes sådan set også som tidligere miljøminister at det var en lidt mærkelig praksis at man skulle søge om dispensation og man så fik det i ni og halvfems procent af tilfældene der synes vi
det er fornuftigt at gå ud og sige klart hvad
at friluftsforeninger og andre kan bygge
fornuftig ting som selvfølgelig skal være tænkt ind i landskabet og ikke er stort byggeri så har vi et par obs punkter vi vil spørge ind til
det at turismevirksomheder ved bekendtgørelse skal kunne
bygninger og anlæg der ikke ligger i forlængelse af eksisterende byggeri
beføjelse at give til en minister og en aftalekreds
til en slags politisk vurdering
er nogle retningslinjer for noget af det her derudover
at få et overblik over det som fru maria reumert gjerding også spurgte socialdemokratiets ordfører
er tale om er det små strækninger hvor
man sådan set nærmest har en slags sammenhængende byvækst hvor der altså ligger en lille stump strandbeskyttelseslinje der måske umuliggør
synes vi det det giver god mening men vi bliver nødt til at have et overblik over hvad det er
små forbedringer for almindelige mennesker der gerne vil bygge et gyngestativ og så har vi altså de her obs punkter vi vil have gravet
var venstres politik i hvert fald ifølge jeres hjemmeside man
også overveje at fjerne det når man nu er blevet en stor og varm tilhænger af strandbeskyttelseslinjen og tak for det
er altså også rigtig mange naboer og der er rigtig mange mennesker der bor i de her landdistrikter
netop fordi der ikke ligger et stort hotel
ja den går jo der hvor man også får taget hensyn til naboerne og hvor man virkelig får beskyttet vores kyster og hvor man ikke sender kommunerne ud
land vil vi gerne have fra radikal side vil vi
gå ind og kigge på hele planloven en gang til vil godt gå ind og diskutere hvor er kommunernes ansvar hvor kan vi faktisk give kommunerne
væk fra venstres hjemmeside når nu venstre en stor og varm tilhænger af
i et af de få naturområder der er i byen og måske især ked af at det
i det mest naturmæssigt værdifulde område på amager fælled så hvis vi nu skulle
at finde en anden løsning så man selvfølgelig kan betale sine regninger ville ministeren så være med til at kigge på at
ophæve fredningen i den ene del mod at den blev flyttet ned på det her stykke som faktisk er det naturmæssigt mest værdifulde det tror jeg
arter på den her del af amager fælled
andre steder i danmark det er fem tusind år gammel natur og
en type strandeng findes ikke andre steder nu er det ministeren der sidder med muligheden for at rykke en fredning
man faktisk kunne finde en løsning der ikke rammer plet ned i det mest værdifulde naturområde ville ministeren ikke være villig til at vi bare diskuterer den
den ene siger at det er fredet og den anden siger at pengene skal betales
jo ikke løse problemerne hvis man går sammen kommune og stat og siger kunne vi for eksempel flytte fredningen så vi
hvor det vi i dag ved er den mest værdifulde natur
så kan vi måske rykke byggeriet til et lidt mindre værdifuldt naturområde
det valgte man så at gøre men det betyder at fredningen faktisk ligger forkert
som er helt unik ved at det ligger i en storby så kunne man jo prøve lige at stikke hovederne sammen og
villige til at rykke på fredningen og det der ligger i ørestadsaftalen der jo er fem og tyve år gammel så er man på rådhuset
i vores hovedstad og bliver brugt af rigtig mange mennesker
noget som jeg tror rigtig mange sætter pris på jeg håber og tror også at rigtig mange af mine ordførerkollegaer herinde sætter meget stor pris på at vi har amager fælled og at vi har den inde i vores hovedstad når radikale venstre
blev taget dels
frede vandhuller så det man fredede var en anden type natur altså en del af fælleden som ikke var den mest interessante naturmæssigt artsmæssigt
natursynet har ændret sig en lille smule så hvis man
alle de grønne kræfter biologerne danmarks
er de faktisk alle sammen enige om at vi ikke har fået fredet den mest interessante del af fælleden det synes jeg bare
fredning og i naturen vil de faktisk være villige til at se på om man kunne bytte om på fredningerne derude så man kunne flytte
at få det væk fra den allermest værdifulde del af amager fælled vi så også gerne at man i samme undersøgelse kiggede på om der var andre muligheder men der forstår jeg godt skepsissen fra blandt andet socialdemokratiets
skulle være let at finde nogle andre arealer andre steder det er jeg sådan set i tvivl om men jeg synes det kunne være gavnligt her fem og tyve år efter at en beslutning er blevet taget
turde at tage op til diskussion herinde
lignende for at sikre at det her ikke kommer til at ligge på det allermest
beslutningsforslaget siger at man ligefrem skal forhindre
er en kommunal beslutning men vi vil gerne være med til at se på om vi herindefra kan lade
at der bliver kigget på alternative løsninger sådan at københavns kommune har nogle flere muligheder for at undersøge andre
aftalen og det synes jeg at socialdemokratiets ordfører skulle tage at anerkende og i stedet for give os andre et svar på hvorfor man ikke fra socialdemokratiets side vil gøre forsøget
med sine flertalskolleger på rådhuset i københavn på at se om der var en anden mulighed
at vi faktisk kunne kigge på om fredningen ligger det rigtige sted
kigge på om kommunens og by og havns og statens arealer kunne lave en arrondering altså at man faktisk byttede arealer for at flytte det her hen
og socialdemokratiet ikke vil være med til at undersøge
er en anden mulighed hvis vi herinde på christiansborg vil stille os åbne over for
noget som helst dokument der viser at man har undersøgt
i salen med en hel hær af folk der vil beskylde os for alt muligt satte sig for
at se på om man kunne gavne københavnerne ved at sige det er helt unikt at i har det her stykke natur vi er blevet klogere på at det er den forkerte del af fælleden der er fredet lad os da prøve at løse det problem
kan rykkes alle mulige andre steder hen det tror vi ikke er let
specielt populær på på at stå og sige
kunne være at det var inden for fælleden at man skulle rykke på det men det er sådan set en af de muligheder jeg tror der overhovedet er på det her område
at undersøge en mulighed som endnu ikke er undersøgt og som hverken
kaare dybvad eller fru lea wermelin har
selvfølgelig super ærgerligt at socialdemokratiet ikke synes at man kan undersøge den her mulighed når nu der er en åbenhed herinde fra folketingets side for at flytte på nogle af de ting
var fjorten år altså fem og tyve år er lang tid og derfor kunne vi jo
godt tage og se på om den fredning ligger det rigtige
det er det der er vores opgave herinde på christiansborg
her der ikke er blevet undersøgt og som radikale venstre synes det er værd at undersøge før vi lægger os fast på at det er der det skal ligge fordi det faktisk ligger
i københavn og er noget af det mest værdifulde strandeng vi har
få vores land til at hænge sammen eller en lov der handler om hvordan vi kan få byer til at blive ved med at være byer og
mindre tilbygget og mere åbent og frit sådan at folk også kan vælge at slå sig ned steder hvor der ikke er spredt bebyggelse over det hele så derfor
har jeg tidligere i mit liv nærmest udstedt en fatwa
kan godt give en borger en masse rettigheder som man
ikke bliver taget højde for så derfor vil jeg godt
følge det her planlovsudspil der startede med at venstre virkelig gav den gas og
eller andet sted midtimellem så kom der jo ganske fornuftige kræfter ind i debatten
de konservative og socialdemokratiet for at få landet en
i retning af at give kommunerne noget mere ansvar for selv at lægge nogle planer for
dele der skal udvikles blandt andet i kystzonen det synes jeg er en god idé især hvis man ligesom kan få mere klarhed over hvad de statslige interesser
hvert fjerde år men hvert tiende år at de skal have en mulighed for at inddrage nyt areal inden for
der er mere indflydelse og derfor skal der også være mere ansvar til kommunerne
til gengæld skal statens interesser og det der kræver statslig statslig planlægning også stå klart
er fornuftigt nok at ophæve fem tusind reservationer til sommerhuse og give plads til seks tusind nye det
mange år og ikke rigtig bliver brugt og så kan man måske bruge det til at give nogle muligheder andre steder uden at det
så vil jeg sige at den ting der bekymrer mig mest
er den der handler om de lempede landzoneregler
det som bliver problemet er at
kommunerne mister en meget stor indflydelse og de skriver også i deres høringssvar
så faktisk fratager dem muligheden for at planlægge
m² bolig eller tage ikke bare en nedlagt landbrugsejendom men en hvilken som helst ejendom og lave op til fem
så havde vi en diskussion med socialdemokratiets ordfører om hvorvidt de her lempede landzoneregler også kommer til at gælde i fingerplanens kiler
der er ikke nogen særlige hensyn dér og det vil altså sige at der vil komme meget mere spredt bebyggelse i de grønne kiler i
det som er fingerplanens grundlag nemlig at man i halvfjerds år har sagt at der skal være noget særligt i de her grønne zoner de er også under et ekstra pres fordi det
men lidt billigere end inde i byerne og det er det der bekymrer mig
hele landet men kommer til at betyde rigtig meget de steder hvor der i forvejen er byer og
det gør det altså også sværere for kommunerne at styre ting ydermere kan der komme det problem for landbruget at at hvis nogen har en umiddelbar ret til at udvide
gælder der lige pludselig støjregler eller lugtregler der kan give problemer for landbrugsudvidelser så det er et meget godt eksempel på at det at give en enkelt person noget frihed
kan komme til at koste rigtig mange andre mennesker noget frihed
amts avis forleden kunne læse om en familie
et hus i den antagelse at de lå i en grøn kile og
hus i det her frie område
skal køre fem hundrede lastbiler om dagen og de kan ikke gøre noget de har ikke engang en indsigelsesret
er meget fedt at give en frihed til én borger men hvad så med alle naboerne hvad med en kommune der skal sikre infrastruktur der passer til er det klogt derfor
ud og sige at hvis vi kan få kigget på den her del at hvis vi kan få givet indflydelsen tilbage til kommunerne at hvis vi kan kigge på den her umiddelbare ret med nye øjne
klogt også at lade den gælde i fingerplanens område så synes vi
infrastrukturen er der eller hvis det har indflydelse på støj og lugtregler fra nærliggende landbrug eller andre ting medgiver
kan sikres at flere af de her midler
iværksætterinvesteringer men selvfølgelig hele tiden med en sikkerhed for at man skal have en viden om de investeringer man laver sådan
så det er jo fornuftigt at have en række grænser men om de ligger det helt rigtige sted
jeg ikke fuldstændig overbevist om og derfor synes jeg det er nogle gode pragmatiske forslag
kommet med her og hvis vi kan få boret ud
fordi man ikke længere skal igennem den her øvelse
vi ikke være med og det synes jeg faktisk ikke er klart på nuværende tidspunkt derfor vil vi i udvalgsbehandlingen stille en række spørgsmål
at finde ud af om det er den samme naturbeskyttelse
den her regel kan kommunerne eventuelt give afslag
få lidt mere klarhed over det her jeg ved jo godt at der er det problem med med vores naturbeskyttelse i det hele taget at der er landmænd der er bange for at der kommer for meget natur på deres marker
lige pludselig betyder at de vokser ind i en beskyttelse der ikke var der før
den løser heller ikke
helt store overordnede problem vi har på naturområdet altså at vi ikke har
en rimelig lille naturpakke man har lavet men man skal selvfølgelig anerkende de forbedringer der er så hvis jeg ligesom kan få
nogle tilfælde hvor der bliver givet afslag og jeg vil bare gerne vide hvad det er for nogle tilfælde og hvad er for nogle kriterier
helt naturligt og helt almindeligt nu er vi jo ikke et parti der beder om garantier på samme måde som
vi bare at få mere klarhed og det tror jeg da egentlig
afslag fordi der er kommet nogle bilag iv arter eller noget andet natur
så må vi jo se på om vi faktisk tror på at det her vil give mere natur
det bliver så en politisk vurdering men det
faktisk i en lang række tilfælde har betydet at man ikke har givet genopdyrkningsretten så må vi tage stilling derfra det kan jo godt være at det så faktisk er en hæmsko for at få landmændene til at
jeg har hele tiden ment at man godt kunne lave en meget større alliance med landbruget for de er vores naturplejere og sikre at der er nogle incitamenter
og selvfølgelig også fjerne bureaukrati men men vi bliver jo bare nødt til lige at komme det spadestik
til spåmand men jeg kan huske jeg tror det var
herre simon kollerup da vi gik ud af
i december to tusind og femten at jeg sagde at først
bliver de grønne sure så bliver eu sur og så bliver landmændene sure
to tusind og ni hvor man valgte at ophæve braklægningsordningen og satte noget i stedet der ikke var godt nok og så måtte man så alligevel komme rendende med nogle nye krav bagefter til landmændene dengang kom man så
nu kommer man så med en ny bureaukratisk ordning
alligevel fjerner frivilligheden i de her randzoner så det er altså en meget mærkelig måde at lave lovgivning på det
nødt til at stå her på folketingets talerstol i dag som en af dem der har været med til at rydde op efter den sidste runde
hvor vi jo kom bagud med vandplaner vi var ved at
jo have strakt sig i retning af
være regeringens seksten punktsplan man kunne have prøvet
opretholde den balance mellem natur og miljø
med s og r og en del af perioden også sf forsøgte at oprette vi lavede en natur og landbrugskommission
for eksempel den målrettede regulering
landmændene til gode vi brugte utrolig mange kræfter på at prøve at komme ud af den her evige skyttegravskrig mellem natur og landbrugsinteresser
indtil man altså valgte at komme med en seksten punktsplan som
man laver langsigtede rammer og jeg synes jo altså at det
den internationale lov man jo selv har bundet sig til og skrevet under på
siger det hele så fra radikale venstres side
vi synes ligesom både socialdemokratiet og enhedslisten at tidsplanen for det her endnu en gang viser at det simpelt hen er hastværk at det
for så stort og komplekst et område som landbruget at man skal haste
meget tilbageholdende med at give sin støtte til det her forslag men vil gå ind i udvalgsarbejdet og
så meget på kant med loven at man bliver advaret af sine embedsmænd om at det her faktisk er i strid med loven synes jeg faktisk ikke det er en politisk frihed man har
næsten med åbne øjne bryder lovgivningen
var tilfældet her når man læste den pilot der kom fra eu
otte siders sønderlemmelse af landbrugspakken og det var jo ikke fordi de havde misforstået den det var bare nitratdirektivets paragraffer om frivillighed som man overtrådte det er jo en af grundene til at man står med det her i dag det var habitatdirektivet det var vandrammedirektivet
holder man den indtil den er ændret og den skal selvfølgelig ændres der hvor man kan gøre det og det er jo med de andre eu land så hvis man vil ændre loven og synes at den skal være mere lempelig
at de kan sikre at det er et kreditinstituts ejere og kreditorer der er de første til at bære økonomiske tab
altså ikke befolkningen der skal bære det når der
synes vi er rigtig retfærdigt for det det er selvfølgelig
redegjort for mange af de andre ændringer som blandt andet
at realkreditsystemet i danmark er rigtig rigtig godt
det af flere grunde det er det fordi
allerbedste lån de sikreste steder og så giver dyre lån i resten af landet
inden vi diskuterer realkreditten i
været nogle problemer med realkreditinstitutternes
hen for mange kunder der har følt sig meget dårligt behandlet i processen de skriver under på en kontrakt
det er rigtigt at der står i kontrakten at bidragssatserne kan blive ændret
alligevel følt sig bundet når den ene side kan ændre kontrakten men den anden faktisk ikke kan uden meget store omkostninger
kunnet skifte institut som en reaktion på det uden meget store omkostninger både i
til kurtage kursskæring gebyr og selvfølgelig
som følge af det tidspunkt man vælger at omlægge på det vil sige at der
som vi så har måttet tage på os politisk at gøre noget ved
klare den her opgave jeg havde selvfølgelig helst set at institutterne var blevet enige om at lave en eller
tre måneder når man hæver bidragssatsen
det er ikke urimeligt at vi regulerer det her område for det er et stærkt reguleret område
det er et marked der kun kan fungere fordi vi har lavet politiske regler for det
og derfor er det helt fair at vi laver lovgivning på det her område og
får det bedste af to verdener så
uddelt roser heroppefra og det vil jeg så
noget på det her område vi ville gerne være gået hele vejen med den anbefaling der kom fra
i stedet har man så i den her aftale hævet den til seks måneder det er
en bedre aftale for institutterne hvis jeg skal være helt ærlig jeg tror at de kunne være lige så godt tjent med tre måneder
men det er altså sådan det er endt i
men alt i alt synes vi jo det er ret godt at vi er kommet et stykke vej med det her jeg håber også det kan være med til
at løse nogle af de politiske problemer der har været for en sektor som vi ellers er rigtig rigtig glade for og som vi gerne skulle have en stor bred opbakning til
er kommet tilbage fra barsel så jeg lade ham give
jeg faktisk har haft en barnepige som formentlig de mest tatoverede mennesker i det her land og det er
jeg har faktisk fulgt diskussionen om tatoveringer rigtig meget jeg ved at det ligger hele branchen på sinde
jeg ved at der er behov for at man får
er nogle bedre farver da jeg i
min tid som minister gik ind og lavede det forslag som herre søren
jo fordi jeg mente at det faktisk var muligt at
få nogle af de værste farver væk og derfor lavede vi jo den her bekendtgørelse men vi endte med ikke at udstede den fordi
at det ville være direkte ulovligt i forhold til regler og aftaler
indgået så kan man selvfølgelig altid overveje om man skal lave en slags
med krom i læder og vi har gjort det med bisfenol a og andre ting men jeg synes
hvis man vil flytte de her ting at man så også lytter
rigtig vigtigt fordi vi har dygtige folk der sidder langt langt inde i kommissionen og ved hvad der sker på kemikalieområdet så hvis vi gerne vil have effekter
vi faktisk kan få presset tingene igennem
vej vi har så og så mange skud i bøssen jeg siger ikke
proces men det handler i sidste ende for mig om resultaterne ude i virkelighedens verden det handler om mennesker der bliver tatoveret
farver som kan gøre rigtig stor skade på dem
skal man jo netop ikke gøre det her til en diskussion for eller imod eu som det nogle gange
man kommer mest effektfuldt igennem med det her
forbud mod tatoveringsfarver og der er min vurdering
i gang i eu nu hvor det faktisk
kan danmark spille en meget bedre rolle ved at være med inde ved bordet og flytte tingene frem for at være dem der står udenfor og laver civil ulydighed og det er jo simpelt hen en politisk vurdering jeg ved godt at enhedslisten som regel altid tror at de får mest igennem ved at stå udenfor og
vi har faktisk i vores tid i regering rigtig mange penge på at sende embedsmænd ned og lave kemikaliearbejde i eu og det er en del af det ministeren også har
så ja jeg deler intentionen bag forslaget det er
en bekendtgørelse jeg selv har skrevet men grunden til at jeg ikke kan støtte beslutningsforslaget er
jeg tror at hvis man vil opnå det som beslutningsforslaget gerne
kryds i kalenderen for så vil jeg bare sige at
et system får man jo kun hvis man laver aftaler med hinanden og
og en af de ting der var i de aftaler var at fra den dag hvor
træder i kraft kan man ikke selv begynde at lave særregler
er da megafrustrerende for nogle
ikke begynder at lave alle mulige særregler hvor de giver meget større mulighed
jeg ved ikke om man må bande på engelsk her i salen beklager som vi ikke
jo ind for to hundrede og halvfems milliard
at tekstiler er et relativt lille hjørne når vi snakker bæredygtigt
hele modebranchen er jo at den er så global som den er og det vil sige at når vi
en strategi om hvordan man bruger de offentlige indkøb til at flytte på tingene
den her dagsorden den er rigtig svær fordi den er global de fleste
underleverandører i hele verden
får produceret alle mulige steder hvor det kan være svært
kæder vi skal ned igennem for at sikre os at det
tekstiler vi får fat på man skal kunne
deres ansatte der er rigtig mange spørgsmål i det her så en af de ting jeg synes er rigtig lovende
under en uge siden var der copenhagen fashion
mødested for både beslutningstagere
holdt her i københavn vi har en branche i danmark som gerne vil være kendt for
jeg synes det er rigtig rigtig vigtigt at man kommer op på den store klinge her og ikke siger at det er det lillebitte
sikre os at når der kommer en strategi om cirkulær økonomi i
et sted hvor man virkelig går efter nogle partnerskaber med den danske branche om at få indsamlet tekstiler få genanvendt dem få udviklet nye teknologier som kan sikre at fibrene bliver genanvendt
at de her ting flytter på sig for rigtig mange af dem vil det gerne og jeg synes det er en meget meget positiv udvikling der er
område så vil jeg sige at det sted hvor man for alvor kan flytte noget af det her med indkøbsmusklen selvfølgelig
så begynder vi at røre ved et marked der er så stort at det faktisk skubber til de her helt store spillere også dem der ikke
kommissionen bliver arbejdet rigtig meget på at tekstiler skal være et af de næste fokusområder ligesom plastik har været det
begynder at kigge helt systemisk på hvordan vi kan flytte en hel branche som tekstilbranchen og der håber jeg at danmark vil gå ind og spille en rigtig aktiv rolle også i eu
at tekstiler bliver et fokusområde når vi skal kigge på cirkulær økonomi
huske nogle af de ting vi faktisk har gjort også da vi havde
en anden regering med radikale og socialdemokratiet og
også sf der fik vi faktisk flyttet på de her ting vi fik lavet en stor offentlig indkøbsstrategi der tog de første skridt
i forhold til at bruge den her store muskel vi har vi fik lavet en miljømærkning
mærket træ hvis man er statslig aktør vi har lige været igennem et stort slag om udbudsloven hvor vi fra radikal side slog et
synes jeg er vigtigt lige at huske på og så har vi jo altså partnerskab for offentlige grønne indkøb som jo
spændende hvis vi skriver en beretning
tage det med ind at vi kan skrive at vi gerne
tekstiler det kan skyldes at der ikke ligger ret meget data
hvad staten køber ind andet end
jeg synes stadig at det er et lidt for snævert forslag vi vil gerne støtte at
vi har virkelig nogle supersuperdygtige folk på det
genanvendte tekstiler men den
nogle partnerskaber med nogle af de store tekstilproducenter
man har på træ der
rigtig mange og man har ikke rigtig fået styr på hvad den bedste er
for nogen ordninger man skal bruge så jeg tror mere på at gå ind at
ordninger der rammer mest målrettet på de steder hvor det virkelig flytter noget det kan være vand det kan være sprøjtemidler det kan være
rottebekæmpelse som vi lavede i min tid i miljøministeriet hvor vi allerede dengang ønskede at både daginstitutioner hospitaler og nybyggede områder blev beskyttet mod rotter og at der blev opsat rottespærrer dengang fik vi så at vide at det
ske af sig selv hvis man lavede sådan en kan
fik vi at vide fra nærmest alle sider og så må man jo nogle gange som politiker tro på
til gengæld må man så også sige at når der er gået
så må vi selvfølgelig gribe til lidt hårdere midler og det er så det dansk folkeparti foreslår i dag dermed
og så kommer der nogle gange skred i tingene og det kan vi fra radikal side kun bifalde vi synes det er rigtig vigtigt
den her indsats kommer videre det er
for samfundet når rotterne laver huller i rørene rundtomkring de
meget meget stor skade det er dybt generende for mennesker at der
er nogle steder hvor de ikke må kalde det rotter der skal man kalde det hundehvalpe når man taler om at man
og det tror jeg ikke der kommer noget godt ud af så lad os bare kalde det rotter og det er ikke særlig sjovt når der løber en rotte rundt på ens grund
er på et hospital eller i en daginstitution og der er ingen grund til når vi bygger et nyt område at vi så ikke holder det stort set rottefrit for det kan man altså gøre til dem der sidder og ser på det her
og gør at vandet kan komme den ene vej men
i det store system og det vi så også lærte i folketingsudvalget i går
at bestanden bliver mindre der kommer meget meget færre rotter når de har færre levesteder når der er færre steder at lave reder og de slår hinanden ihjel i sådan nogle klaner
i de store systemer det vil betyde meget færre rotter i danmark
ethundrede og firstusind så selvfølgelig til alle jer der sidder derude og synes det
må vi bare sige at der har været fire år til at få gjort noget ved det her det er gået den forkerte vej og derfor synes jeg det er rigtig godt at vi nu får muligheden
en rigtig god vedtagelse
tæt sammen med nogle meget meget vigtige spørgsmål for
samfund hele vores økonomi og al vores vækst er afhængige af om man har adgang til energi
og energidagsordenen har i danmark hængt sammen i rigtig rigtig mange år og vi har tror jeg godt man kan sige været med til at lede resten af verden hen til at få tænkt klima og energi sammen på
og det er selvfølgelig meget vigtigt for forsyningssikkerheden at vi taler om
gerne starte med det sted vi er i dag
er det jo faktisk sådan at sol og vind har knækket nakken på kul jeg tror også de kommer til at gøre det
og jeg jeg synes i virkeligheden det er en meget meget vigtig og god udvikling der har været
til det her sted nu hvor sol og vind
at der ville komme det her tidspunkt
de vedvarende energityper havde
knækket nakken på de fossile brændsler
sovet bedre om natten i de mange år
hvor jeg led af noget der kunne minde om en klimadepression
vi ser de muligheder som markedet skaber for
vælge den rigtige grønne omstilling når vi
kommer til at skulle forhandle en ny energiaftale
er det for radikale venstre vigtigt
selvfølgelig udnytter de steder hvor markedet kan levere mest muligt bedst
vedvarende energi men der vil også være steder hvor danmark skal blive ved med at presse
sig gøre at omstille et helt system derfor ser vi gerne fra radikale venstres side at man når der skal laves et nyt
og vores varmesektor skal være fuldstændig på hundrede procent vedvarende energi allerede i to tusind og tredive
vi tror at vi kan vise resten af verden hvordan man kan lave
det det kan blive vigtigt for danske virksomheder at de kommer forrest i det her kapløb
på et tidspunkt i verdenshistorien hvor vi efter klimatopmødet i paris har set alle verdens lande skifte spor ikke bare skifte gear men skifte spor i retning af en grøn økonomi
for vores børns og for klimaets skyld så vi ser gerne et mål om hundrede procent vedvarende energi i
og tredive vi er enige med energikommissionen i at der skal bruges mere af den grønne strøm vi producerer
den selvfølgelig skal ind i blandt andet varmesektoren og den skal ind i transportsektoren vi vil gerne have løftet investeringerne i forskning og udvikling på
samtidig med det her og så er det altså helt afgørende for at lave den her grønne omstilling af danmark at vi bliver ved med at udbygge forbindelserne til vores nabolande det er england det er holland det er polen
kan konkurrere og det er også det der i sidste ende skal gøre at vedvarende energi teknologier faktisk kan klare sig på markedsvilkår i øjeblikket er det sådan at
man stort set ikke kan sætte kapaciteten op
det koster at bygge ny kapacitet og derfor skal vi selvfølgelig blive ved med at understøtte
vi er det sted hvor vi har fået lavet
kan vi godt se det for os men så skal man huske at tage andre ting
sol producerer i meget kort tid hvis man installerer en
producerer den faktisk fire gange så lidt som en
så så skal vi sørge for at det faktisk er alle tingene vi tager med ind og det tror jeg egentlig ikke liberal alliance er uenig i at for at få en fair
der arbejder med solceller dem der investerer i solceller dem der støtter solceller synes at
rigtig god situation altså at solceller er blevet så billige at de er ved at knække nakken på
selvfølgelig ikke så godt når det skaber store huller i statskassen jeg vil sige
at vi er kritiske over for om der overhovedet er
for hastelovgivning på den her måde hvor man fremsætter et lovforslag og giver meget meget få dage til
bedre høringsproces eller i hvert fald givet måske forligskredsen og ministeren en mulighed for at løse de større problemer som faktisk ligger uden
det her lovforslag og som lovforslaget
har jeg altså til gode at blive overbevist om for det første kan man sige at den måde vi støtter solceller på i dag altså
en meget meget uhensigtsmæssig situation når vi ikke ved hvor mange penge der lige pludselig kan ryge ud af statskassen
ved hvor mange penge der mangler til hospitaler veje og alle de andre ting vi jo bruger de her energiafgifter til
regulere solceller på derfor vil det være bedre at gå over til en udbudsmodel
vi vil have så og så mange megawatt lad os
billigst muligt og selvfølgelig også reservere nogle af dem til at private kan
sikrer at der også er en folkelig opbakning
grønne omstilling selv om vi godt ved at de små anlæg er nogle af de dyreste det andet problem der ikke er blevet løst i den her sammenhæng er jo at vi mangler en afgifts og tilskudsanalyse der faktisk kan løse det helt store problem
det er rigtigt som herre christian poll fra alternativet sagde lige før at
her batterier og lagre derhjemme men vi kan altså godt risikere at vi står i en situation inden alt for længe hvor batterierne også er faldet så meget
at folk simpelt hen afkobler sig
og så skal i se et hul i statskassen der siger sparto
rettidig omhu løse det problem som sådan set i min verden er et meget mere alvorligt problem end det som regeringen nu fremsætter hastelovgivning
helt overordnet er vi altså kritiske over for om man skal hastelovgive på den her måde vi
det spørgsmål der handler om at gå over på en udbudsmodel også med hensyn til andre af de støtteordninger vi har til sol så vi faktisk sikrer at vi får
der er et stort problem med de almene boligselskaber og også nogle kollegier som har investeret på det her område i
hvis ministeren hen over sommerferien hvor
vi har tid mellem første og andenbehandlingen kan
det så vil vi måske se mildere på det her lovforslag men umiddelbart
er vi meget kritiske over for den
jo at lave et udbud hvor man siger hvem kan give os mest muligt af solceller
ud at køre og den kunne man jo passende lave om til et udbud
første behandling
at socialdemokratiet ikke
internationale løsninger er helt afgørende for at få det stoppet både i eu og fn bør og skal danmark stå sammen med andre lande for at kæmpe for de regler som får stoppet
børn og unge og deres uddannelse radikale venstre er for
sikker på at give et tillæg i tyve år det kan være helt op til tretten øre per kilowatt time som man bare er helt sikker på uanset hvad der sker med energiprisen det eneste man kan være sikker på er at de penge kommer man til at betale i tyve år
bare får en mindstepris som er garanteret fordi
alle fremskrivninger fra energistyrelsen og forwardpriser fra markedet jo siger at
i løbet af en tre fire fem år med en mindstepris et udbud der handler om en mindstepris slet ikke vil skulle støttes i den model som regeringen har valgt som handler om at
et pristillæg
man kommer til at betale alle de her dejlige penge ekstra for vedvarende energi i tyve år
man vil have mest vind for pengene og så samtidig vælge en model som ubetinget er den dyreste
selvfølgelig er en minimal risiko for at elprisen fuldstændig kollapser fuldstændig kollapser selv hvis den gjorde det
ville det i den her udbudsmodel med et
for alvor ødelagde statskassen
valgt den model som med alle forwardpriser og
alle fremskrivninger af elpriserne som er sandsynlige
flere ting i den her aftale som vi hellere havde set i en forhandling
dårlig idé at afskaffe fordi den grønne ordning faktisk
til at få lokal opbakning til vindmøller
den på en anden måde sådan at vindmøllerne blev ved med at have en folkelig opbakning kunne man erstatte den med nye medejerskabsmodeller men det var ikke intentionen fra regeringen når man lavede en
den enkelte vindmølleejer skal have i tilskud for de omkostninger der er
har regeringen sat den væsentligt ned
skal gøre ud fra de instruktioner der er kommet fra
skal ikke have flere penge end end det koster man skal jo kigge på de faktiske omkostninger og sørge for at de bliver godtgjort så
det har vi forhandlet med regeringen har vi været enige om så hvis regeringen kunne se at man kunne skille lovforslaget
imødekommende over for den del af lovforslaget men vi kan ikke som det ligger nu
det foregår sådan som socialdemokratiets ordfører også beskrev at udenrigsministeriet giver en indstilling til klima
storpolitik det er noget som ikke er et teknisk spørgsmål for det er selvfølgelig et udenrigs forsvars sikkerhedspolitisk og klimapolitisk spørgsmål
dansk søterritorium
akkrediteringsinstitutions udbud af vurderingskompetence
enkelte af de maritime uddannelsesinstitutioner er så små at de ikke meningsfyldt kan gennemgå institutionsakkreditering som har vist sig at være endda meget omfattende overordnet
akkreditering er en af måderne at sikre
måske skal vi fremadrettet se på om vi kan gøre det lidt mere smidigt lidt mere enkelt det regner vi med at ministeren hvis han vil høre efter bruger kræfter på
jeg er sikker på at man kan læse den her tale bagefter
vi støtter
og arbejdsmarked i højere grad kan befrugte hinanden
vi har efterspurgt det her længe blot er vi ærgerlige over at det er et så relativt begrænset forsøg det er meget få uddannelser der får muligheden for at udbyde erhvervskandidaten inden valget i to tusind og femten
der kommer meget mere fra regeringen på den her
og vi hjælper hellere end gerne i det radikale venstre vi kan selvfølgelig støtte
halvtreds kroner i forbindelse med inddrivelse af offentlig gæld
det er en af de ting ved det danske demokrati som er rigtig rigtig godt at vi tør prøve nogle ting af at vi tør lære noget af det give nogle friheder
som nogle ved svært når man
der er også tit et formål med regler
rettigheder er en rigtig god måde at gøre det på man kan henvise til donald trump
der var ikke grænser for de regler der skulle fjernes under donald trump
regler i det hvide hus og egentlig ikke
den her kæmpe afbureaukratiseringsøvelse
frikommuneforsøgene er jo en rigtig god måde
sikret de samme standarder og rettigheder selv om man
vi taler jo meget om papirnusseri og bureaukrati og regler og om at tiden går fra kerneopgaverne og hvad gør man så ved det ja det er
et vigtigt skridt der bliver taget i dag hvor man
man får afklaret at de tre sømil fra kysten og indtil to hundrede sømil er dansk kompetenceområde og at
egentlige lov og det synes vi er en rigtig god idé
en der selv har arbejdet rigtig meget i internationale sammenhænge
ballastvandkonventionen og svovlforurening
med det internationale samarbejde om at lave
en egentlig fredning af dele af polarhavet altså hvordan går de forhandlinger rykker man fremad og hvad gør danmark egentlig på det område
for radikales vedkommende rigtig vigtigt at vi får rykket videre
de invasive arter
skovsnegl hvis man ikke skal bruge det
noget som skvalderkål og vinbjergsnegle og dådyr og fasaner som også dansk folkepartis ordfører nævnte og faktisk var det
danske natur der kan vi jo blive overrasket alle sammen men når man tænker over det der dyr og ser det løbe langt vejen kan man måske godt se at fjerpragten ikke nødvendigvis passer ind i et dansk
men man kan lave meget sjov med invasive arter jeg huske en tidligere minister som
spise invasive arter fordi man så håbede at der faktisk ville komme sådan direkte efterspørgsel der
er der ikke nogen der skal ud og spise bjørneklo alle andre spændende
og det kan vi selvfølgelig støtte
ikke har den her kommunebegrænsning så
glade for at det også endte sådan det betyder at den grønne overligger
deleøkonomi godt lade sig gøre med den her lov og den vil også kunne muliggøre at vi tager nogle flere skridt i retning af mobilitet som en service
kører en bil i gennemsnit fem procent af tiden
biler ud at køre meget mere af tiden og det er jo det man kan når man begynder at skifte over til et system hvor man har mobilitet og altså transport
men man skal installere et gammeldags taxameter og det ærgrer os men det var et ufravigeligt krav fra dansk folkeparti sf enhedslisten og socialdemokratiet et taxameter koster mange penge og er helt og aldeles umoderne
med et forslag om at afsætte penge til mere skattekontrol på taxaområdet radikale venstre synes det havde været en vej at gå frem for at pålægge alle en gammeldags teknologi som primært gavner bestemte aktører
offentlige opgaver da de er for dyre og det er urimeligt over for taxaerne synes vi de partier som har pålagt taxaer taxameteret var ikke villige til når det var det offentlige der skulle betale de ekstra penge det koster
gælde der og det synes vi er en lille smule paradoksalt for på den
en taxa eller et andet køretøj via en digital platform
hvis man vil bruge pengene til skattekontrol tror vi på at man vil få en lige så sikker løsning og samtidig muliggøre at
jo ikke transportordfører men mit bud vil være at
men det kan herre rasmus prehn helt sikkert oplyse mig om han har sikkert
se på mønstre se på om der kommer penge ind på
med skattekontrol oveni vil være en mindst lige så sikker løsning
skal stilles krav om alle de her teknologier fordi det bliver for dyrt for det offentlige at betale for at alle dem der skulle køre for
så hvis man mener det er for dyrt for det offentlige hvorfor mener man så ikke det er det for borgerne hvorfor mener man ikke det er en fordyrende effekt hvis man stiller det
en lille kommune hvor der måske ikke er så
et marked til at køre med private borgere
så godt kan bruge en taxa så man også kan dække sin
der står kommissionen finder at vederlaget til borgmestre og regionsrådsformænd skal afspejle samtlige de opgaver der naturligt falder inden for hvervet
samtidig peger på at man ikke ønsker at begrænse andre
helst at folkevalgte får løn for deres politiske arbejde
de poster der følger direkte af det politiske erhverv skal regnes som en del af dette arbejde så vi kan
det også logisk at have åbenhed omkring de kontroller af dyrevelfærd som foretages det giver forbrugerne mulighed for at se hvor dyrevelfærden er i top med de ord kan vi som sagt støtte
kystsikringen det er måske også
klimaforandringerne kan mærkes så meget som de kan i vores land jeg vil
giver mig lidt triste miner for lige at tage klimatilpasningen sådan helt overordnet startede vi jo omkring to tusind og elleve til tolv stykker med for alvor at få sat det
hvor vi sikrede at alle kommuner kunne tage fat på byerne tage fat på at få lavet oversvømmelsesplaner
tage fat på at se hvordan man kan undgå at
vi kiggede også på hvordan man kunne finansiere de her ting og
nogle nye muligheder for at samfinansiere mellem forsyning og kommune så vi tog en masse rigtig vigtige skridt for klimatilpasningen men jeg skal også
det var jo en af grundene til at vi ikke havde det med da jeg sad for bordenden på det her tidspunkt men jeg er glad for at det
det man kan sige vi måske har brug for på
have et overblik vi arbejder ud fra vi bliver simpelt hen nødt til at have en idé om hvad det er for nogle dele af landet vi vil kystsikre og hvordan vi vil gøre det
vandet slår ind med den samme energi og hvis man kystsikrer ét sted rammer det
gøre noget ud for min matrikel eller her i min kommune man tager også en beslutning om hvordan vandet rammer andre steder
på kysten på samme måde hvis man kun ser på hvad dem i forreste række
det kan være en hård kystsikring for at beskytte deres grund så kan man altså risikere at dem i anden og tredje række mister deres sandstrand så det kræver rigtig meget samtænkning at lave
en national kystplan vi arbejder ud fra for at sikre at det er en sammenhængende indsats vi laver der er et par gode
elementer i lovforslaget som vi gerne vil støtte blandt andet at kommunerne skal lave den her kortlægning og får nogle nye værktøjer men vi synes det er meget problematisk at man vil fjerne
man skal kunne tage diskussionen med borgerne i kommunen
heller ikke haste at man ikke kan vente på en lokalplansproces
dele lovforslaget så vi kan støtte de dele af det som vi synes er gode og igen virkelig lægge tryk på at vi skal have en samlet plan for det her det var også en af de ting som det udvalg vi nedsatte i vores regerings tid anbefalede det er jo en af de ting man ikke har taget med
den del om lokalplanen vil
der ligger her med bedre dækning af løsøre i kældre der oversvømmes
interessant og værd at fremhæve
den her mulighed for at kommuner og stormrådet kan være med til at
det lyder måske lidt teknisk men
hvor man i to tusind og ni lod
købe syv parcelhusgrunde som
en sø og det gjorde at
de andre huse faktisk steg i værdi fordi de havde oversvømmelsesproblemer
et rekreativt område og det var væsentlig billigere end at prøve at lave den infrastruktur der skulle til for
ekspropriere så vi synes det er
kan betale sig opkøbe grunde og lave for eksempel