syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
etablere særlige nobelpriscentre med ambitiøse økonomiske rammer og en lang tidshorisont centrene skal skabe banebrydende forskning i stil med den professor jens juul holst lavede da han opdagede tarmhormonet glp
virksomt til behandling af og forebyggelse af sukkersyge og for nylig har novo nordisk investeret tretten
kroner i at udvikle en pille med stoffet opdagelsen er blevet et guldæg jeg vil invitere både offentlige og private forskningsfinansierende fonde til at indgå et samarbejde om en nobelpagt for en ambition som denne
topforskere og samtidig er det vigtigt at kunne tiltrække de bedste internationale forskere til danmark derfor skal vi
koncentrerer vi os om at finde et konkret løsningsforslag som efterfølgende selvfølgelig skal drøftes politisk
som også herre jens henrik thulesen dahl var inde på
første færd i forsknings og uddannelsesministeriet for nylig er der indgået en aftale
med samtlige partier i folketinget om et nyt bevillingssystem for de videregående uddannelser
bevillingssystem hvor vi i højere grad belønner uddannelse med kvalitet og gode jobudsigter
politiske drøftelse så må vi håbe at kvalitetskravene følger med der også
også en ting som jeg ved optager medlemmerne her og en ny model for basisforskningsmidler agter regeringen at løfte kvaliteten af dansk forskning
og hele den videnskabelige bredde det er vigtigt at vi gør begge dele
der vil blive prioriteret flere forskningsmidler til det område i de kommende år vi skal kunne byde ind med nye teknologiske løsninger og komme foran i kapløbet om at udvikle nye teknologier som kunstig intelligens og brug af store data
skal have et innovationssystem som også herre henrik dahl var inde på
vi skal skabe ny viden i samarbejde med
respekt for forskerne og vi skal hylde de og det kloge derfor er det en del af strategien at styrke formidlingen af dansk forskning og
heldigvis er der god grobund i befolkningen for det det kan jeg allerede sige nu hvor jeg har holdt flere møder og hvad jo også er dokumenteret i en meningsmåling foretaget for nylig af yougov bragt i dag i
som bygger videre på det gode udgangspunkt og gør danmark klar til at gribe fremtiden otte og tyve initiativer nogle mere kvantitative andre mere kvalitative for at være helt præcis
og nitten der er behov for politisk opbakning til at realisere initiativerne
frem til at drøfte med partierne til næste år det er mit håb at strategien sammen med den årlig redegørelse vil danne et godt udgangspunkt for en drøftelse af fremtidens forskning og innovation jeg ser frem til drøftelsen nu
vi ønsker ikke at
rart hvis for eksempel et parti som enhedslisten tilsluttede sig regeringens reformmålsætninger
så hvis det rationale skal følges vil jeg gerne
jo sætte sig ned og lave en helt anden økonomisk plan end det vi taler om denne regering prøver møjsommeligt at følge noget af rationalet nemlig ved at prøve at få reformer igennem det danske folketing som faktisk skaber vækst herunder selvfølgelig investeringer i forskning og uddannelse
vores opgave bliver er at mindske det så det er mindst muligt svarende til det udbytte vi har af de data vi indhenter det er jo derfor vi vil indhente international ekspertbistand
at sige hvordan kan vi gøre det her klogt og meritokratisk baseret som også herre henrik dahl sagde det og så det samtidig gør
står i et krydsfelt mellem de to og
og det bliver vi nødt til at afdække nærmere
er vigtigt for mig at sige
at vi har oplevet før hvordan en diskussion a
der bør vi have lært af historien der bør vi have lært af for eksempel det herre henrik dahl siger
ubetinget meritokratisk
det bør der være til fagligheden men de nye opdagelser ligger bare i et samspil mellem den ypperlige faglighed og den ypperlige tværfaglighed
henrik dahl sagde nemlig at profitkravene til henholdsvis forskning og innovation er forskellige
forskning er risikovillig kapital
på meritokratisk basis hvor vi blandt andet overlader en del til for eksempel det frie forskningsråd
skal understøttes og nogle gange kan noget se mærkeligt ud
men det må vi leve med med fordi det i sidste ende
tak for det meget aktuelle spørgsmål
at der på syddansk universitet på kandidatuddannelsen i medicin
det optagsmønster ser ud til primært at gælde på syddansk universitet og altså ikke på de øvrige universiteter med en uddannelse i medicin henholdsvis i københavn aarhus og aalborg en af forklaringerne kan være at en del af de medicinstuderende mellem
i løbet af medicinstudiet vil kunne vandre mellem de forskellige universiteter det giver også en lidt bedre planlægningshorisont på institutionerne
skal gerne understøtte at flere studerende også bosætter sig i den samme region for eksempel region syddanmark efter studierne jeg forventer en afklaring i den nærmeste fremtid og vil derfor kunne vende tilbage til spørgeren dér
samme henvendelse og om det er der jo at sige at hvis man øger optaget et bestemt sted men det så ikke medfører en forøgelse af lægeantallet
vi jo lige vidt derfor vil der ikke være nogen idé i
den model måtte det være en sådan der ønskes derfor
diskuterer vi for det første i øjeblikket spørgsmålet om antallet af optagede på lægestudiet som sådan dernæst
fuld overvejelse om en model hvor ja man bliver låst til at færdiggøre sin uddannelse det sted man starter så man ikke ser de forrykkelser som man her
jeg bestemt ikke udelukke at jeg jeg synes er en god idé her men rækkevidden af synspunktet og spørgsmålet om at læger jo også skal bruges til andre ting end at være i sundhedsvæsenet gør at jeg mener vi
om det ligefrem er det vi skal ty til
udviklingen på de øvrige engelsksprogede videregående uddannelser så vi får et samlet grundlag for at vurdere udviklingen på alle uddannelserne
er det jo ikke hensigtsmæssigt eller for den sags skyld hvis vi skal bevæge os længere ud end
at behandlingen af beslutningsforslaget indstilles og videre skridt afventer at regeringen præsenterer sit udspil om de engelsksprogede uddannelser
det sprog der anvendes helt og fuldt og det skal vi sikre
der skal være danske udtryk der skal være danske brugte udtryk som skal være mindst
og de skal anvendes på de akademiske studier og de skal anvendes videnskabeligt
regeringens analyser er færdiggjorte
er det en drøftelse vi skal have om hvordan vi konstruktivt kan sikre at det vi begge sådan set er enige om
de skulle meget gerne være færdiggjort i år
set at færdiggøre de analyser der er i forhold til de engelsksprogede og så få lagt en solid bund under det arbejde som jeg opfatter der i virkeligheden er en fælles interesse for
for at jeg vil drøfte det med dansk folkeparti
jeg passe på formand men jeg erindrer at det blandt andet
at dansk ikke skulle udvikle sig til
er jo prægnant og og klart og tydeligt men jeg jeg forstår dybt indholdet af det og jeg er enig i det der skal
er lige så vigtigt at vores forskere internationalt kan begå sig det vil jeg nødig graduere jeg mener at begge dele er uhyre
at nedsætte engelskkundskaberne i danmark det er det bestemt ikke
engelsk er et verdenssprog som er det
købmandsnation med stærke videnskabelige traditioner
den her diskussion i realiteten handler om regeringens linje er på det punkt klar vi skal kunne begge dele
tak formand og tak for muligheden for endnu engang at drøfte noget som ligger os
forslagsstillerne ønsker med beslutningsforslaget at regeringen pålægges at gennemgå reglerne for navngivning af uddannelsesinstitutioner
at værne om det danske sprog regeringen er ligeledes enig i at uddannelsesinstitutioner skal anvende et navn som er både genkendeligt og retvisende på både undervisningsministeriets
det gælder institutioner under begge ministerier der er altså kun tale om få institutioner der anvender et navn som kan opfattes som udenlandsk
at vi fra politisk hold skal være tilbageholdende
der skal være et klart behov for det
at se er det sådan at det må være bestyrelserne som med deres lokale kendskab til deres studerende uddannelser og aftagere umiddelbart
institutions navn er dækkende og genkendeligt og selv om jeg selv
er det en grundlæggende holdning jeg har og derfor ønsker regeringen ikke at støtte forslaget til
ofte gør bare kom nu her nu her bare gør jeg synes i og for sig at hele spørgsmålet om danske sprog er for vigtigt til bare er gøreri
foreligger der vil jeg gerne have drøftelser om hvordan vi bedst griber det her an historikken for for eksempel university college er jo den
har været flere forskellige ministre en har fundet på begrebet university college en anden har fundet på begrebet professionshøjskoler
det min opfattelse at det er noget vi bør se i en helhed jeg har ikke lagt skjul på at jeg
anvende et dansk navn når de agerer inden for landets grænser og den holdning
fra folketingets talerstol men også institutionerne
at jeg synes man skal være tilbageholdende med at regulere institutioners forhold når der sidder en ansvarlig bestyrelse som har bedre kendskab til de lokale forhold end jeg alt andet
frem til de drøftelser der også skal være med dansk folkeparti
vil ordet være frit og så må vi jo forhandle os frem til hvad vi kan blive enige om jeg kunne godt tænke mig en mere principiel ramme om drøftelserne for de her spørgsmål
vil endvidere blive oprettet et fælles sekretariat med regeringens bedre balance
ungdomsuddannelser og andre som har eller er ved at opnå det nødvendige adgangsgrundlag for optagelse på en videregående uddannelse vejledning af elever
i forhold til fru christine antorinis spørgsmål
sådan at studievalg danmark i sin vejledning skal samarbejde med ungdomsuddannelsesinstitutioner videregående
og vejledningsorganisationer og i øvrigt inddrage andre offentlige og private interessenter men det der egentlig ligger i det er at man skal søge det tværgående samarbejde der kan sikre den sammenhæng men vi uddyber
under det kommende udvalgsarbejde og så må vi se om det rækker og ellers må vi jo kigge på det med de bemærkninger siger
det danske sprog og lad mig også endnu en gang understrege at det er min overbevisning at folketinget kun skal lovgive i de tilfælde hvor der er et klart behov for det
allerede arbejder målrettet med det danske sprog
at understrege at jeg tilhører en liberal bevægelse der påskønner at staten kun lovgiver i de tilfælde hvor der er et behov og indtil jeg bliver overbevist om noget andet
ser jeg det sådan at universiteterne bedst selv vurderer om de har behov for et selvstændigt sprogcenter
set også frem til institutionernes svar på min forespørgsel skulle det vise sig at det svar har en anden karakter end det jeg forventer så kigger jeg gerne på det igen
foreligger der en anden situation end den jeg
der gør jeg har også tidligere sagt at jeg mener det er vigtigt at der findes danske udtryk for
er det her arbejde iværksat
så har et mere oplyst grundlag
på grund af samarbejdet i eu at danmark skal stille gratis uddannelse
og studielån til rådighed for eu eøs borgere på linje med danske statsborgere og derfor bør den europæiske union også forpligtes til at gøre det muligt for de danske skattemyndigheder at inddrive studiegæld der ikke er blevet betalt tilbage også når den udenlandske
er rejst ud af landet
det er en hjørnesten i det indre marked og en forudsætning for vækst og beskæftigelse i europa og danmark men det er ikke meningen at unge fra resten af europa skal rejse til danmark for at få en gratis uddannelse
su lån og så rejse hjem igen så snart de er færdige med
ikke rimeligt og det er uacceptabelt at udenlandske studerende rejser ud af landet uden at betale gælden tilbage igen unge fra andre eu eøs lande skylder hundrede og fem og halvtreds million kroner i misligholdt
su lånegæld det tal er for højt men også der skal vi være opmærksomme på proportionerne for lige nu i forhold til den misligholdte
nemlig fire milliard kroner så i sin moralske tilgang til det her skal man også huske at påpege som jeg husker den navnkundige fru birthe rønn hornbech engang bemærkede til klaus riskær pedersen
på at vi skal betale vores købmandsregninger når vi ser på de unge som ikke længere bor i danmark så tegner de danske
også for langt den største del af den misligholdte su lånegæld mens eu eøs borgere i udlandet skylder firs million kroner i misligholdt su lånegæld
ikke herske tvivl om at når unge mennesker fra andre eu lande kommer til danmark og får adgang til gratis uddannelse
su lån tilbage igen så derfor skal vi styrke indsatsen for at inddrive misligholdt
det første en særlig enhed under skatteministeriet i den kommende gældsstyrelse enheden skal arbejde målrettet med skyldnere i udlandet og med at få deres gæld til danmark inddrevet
som led i den indsats vil der kunne igangsættes et samarbejde med private inkassofirmaer med afdelinger eller samarbejdspartnere i udlandet som kan kontakte skyldnere for at inddrive gælden i de tilfælde hvor rykning for gæld har været forgæves
gæld ved domstole i danmark med henblik på at opnå domme som kan tvangsfuldbyrdes i andre eu lande via reglerne i den såkaldte bruxelles i forordning hvis forordningen ikke kan anvendes i forhold til
su lånegæld vil der som et alternativ blive set på muligheden for at lægge sag an direkte ved domstolene i skyldners bopælsland på det internationale plan arbejder regeringen for det første på at styrke det nordiske samarbejde om gældsinddrivelse så det også omfatter
su gæld det er nemlig sådan at størstedelen af de
der ikke betaler su gæld tilbage kommer fra vores nabolande så et styrket nordisk samarbejde vil løse en væsentlig del
su gæld endelig bliver vi ved med at undersøge muligheden for en fælles eu løsning
ved at opbygge alliancer med lande der har lignende problemer med at inddrive gæld i andre eu medlemsstater men der bliver jeg jo altså nødt til at sige at vores retsforbehold gør at det ikke nødvendigvis er en løsning der ligger lige
at tage tid det kan være fristende at lukke kassen i trække i håndbremsen over for udenlandske studerende men vi skal leve op til vores eu retlige forpligtelser og handle i respekt for de grundlæggende rettigheder som følger af eu retten
og danske statsborgere i fantastisk mange henseender nyder godt
igen vil sige man skal se proportionerne i altså vi har en meget heftig diskussion om det her som reelt set drejer sig om firs million kr men det faktum at danske borgere skylder
og har misligholdt gæld på mellem fire og knap fem milliard kr fylder ikke og jeg synes at det er med det afsæt og de værktøjer vi så har lagt frem mener vi
det andet er så spørgsmålet om om eu er problemet eller løsningen for mig at se er eu løsningen på dansk velstand
er indrettet på en måde som så skaber nogle af de her problemer vores problem er vores lovgivning jeg mener ikke det
hvis det skal tages i anvendelse jeg anerkender dets eksistens bestemt
hvis der er borgerkrigslignende tilstande eller fare for den offentlige fred
skal argumentere over for andre lande med at have nogle særlige undtagelser eller lave om på reglerne
at vores egne statsborgere heller ikke betaler det de skylder og
et meget større omfang
synes vi er der hvor herre jens henrik thulesen dahl
ramme for et mindre land som danmark
også at kunne høres internationalt og i øvrigt få et fælles regelsæt men vi står i den problemstilling for eksempel retsforbeholdet at nogle jo mener at danmark
vil give andre lande den samme rettighed det var jo det der var problemet med dele af de akter som
mente vi skulle stemme nej til i forbindelse med med afstemningen om blandt andet europol derfor
med al tænkelig respekt for den fremragende ordfører for dansk folkeparti med hvem jeg har et godt samarbejde helt at tage seriøst at her ønsker man knageme og nej
at vi skal arbejde seriøst med den pågældende problemstilling og det gør vi så vi lægger en langsigtet strategi for at få eu til at forholde sig til det her søger samarbejde med de nordiske lande der hvor problemet er størst
private inkassofirmaer jeg tror vi vil nå langt med
den her problemstilling har der været arbejdet seriøst med i temmelig lang tid og det
jens henrik thulesen dahl bør være ærgerlig over
synes det er en vigtig problemstilling dansk folkeparti har rejst og vi har arbejdet knaldhårdt for at prøve på at tilfredsstille
videregående uddannelser er vigtige for danmarks fremtid og derfor glæder jeg mig over at
folketingets partier har valgt at tiltræde det her lovforslag
den ensidige fokus på kvantitet
hæver blikket og fokuserer på at styrke uddannelserne
det kræver selvfølgelig tilpasning i forhold til uddannelses og institutionslove og med lovforslaget lægges der op til at ændre en række tilskudsbestemmelser ændringerne indebærer at
fremover fastsættes på de årlige finanslove med de ord vil jeg godt sige folketinget tak for den ja jeg kan
jo ikke kun sige brede tilslutning jeg kan sige
vane en god vane at takke ordførerne for tilslutningen til regeringens forslag den er usædvanlig
beslutningsforslaget indebærer nye undersøgelser af geologiske forhold så forholdene omkring anlæggelse af et dybt geologisk slutdepot kan blive klarlagt
altså
vi skal i dag drøfte et beslutningsforslag om at afskaffe begrænsningen af dobbeltuddannelse som blev indført ved lov med ikrafttrædelse
at tilvejebringe finansiering af aftale om et tryggere dagpengesystem aftalen bidrager med tre hundrede og otte million kroner årligt
at understøtte at unge i danmark vælger uddannelse med omtanke blandt andet fordi det er skattebetalte uddannelser og et af verdens højeste stipendier
og skal fortsat være gode muligheder for at videreuddanne sig eller skifte spor aftalen har ikke ændret på de studerendes mulighed for at skifte uddannelse undervejs i deres studieforløb
på rette hylde er det kun fornuftigt at skifte studie jo hurtigere jo bedre
konkurrence med det radikale venstre om hvilket parti der har afskaffet flest uddannelsespladser for eksempel i forhold til dimensionering som
tidligere kollega nemlig fru sofie carsten nielsen så hvis det er det vi diskuterer og fleksibilitet for de unge
i forhold til hvordan finansieringen dukker op
spørgeren jo udmærket mekanismerne der sker det at der er en forhandling og så vurderer de der sidder og forhandler
jo fuldstændig korrekt at i den periode hvor konflikten løb
et udvidet frit sygehusvalg men hvorom alting er vil jeg gerne spørge ministeren
sket en reduktion på
har været ude at vedkende sig at der rent faktisk har fundet en overbetaling sted det har vi ikke tidligere kunnet få hverken sundhedsministre eller statsministeren til at vedkende sig men det er trods alt sket
nuværende statsminister fastsatte helt tilbage i to tusind og seks
politikernes opgave her på christiansborg er at udvise
rettidig omhu og på sundhedsområdet er det blandt andet at sikre at pengene bliver brugt bedst muligt
jeg er nemlig ikke af den opfattelse jeg tror stadig væk på at der er noget at hente jeg tror stadig væk på at regeringen har haft stor indflydelse på forhandlingsforløbet
frem til det sidste forløb
fra regeringens side at årsagen til at man ville acceptere en overbetaling til privathospitalerne
man ville løbe privathospitalerne i gang
hertil må jeg blot sige at de tal der ligger på en lille milliard kroner fra to tusind og to og frem til nu
ud fra de tal kan jeg sige
lavede en omregning til de offentliges takster ville det have betydet at næsten trettentusind
til at regeringen har ønsket
det er rigtig rigtig god og forståelig liberal politik men det jeg bare gerne vil have
betyder at når fru nielsen bliver opereret på et privathospital til en bestemt takst må det offentlige betale fem og tyve procent mere for den ydelse det private yder det vil sige at
rent faktisk skal behandles for en medicinsk sygdom inde på det offentlige sygehus så mangler
og derfor bliver fru nielsen ikke behandlet i det offentlige det er lige nøjagtig
kan bede om jeg må blot
ministeren også delte den undren som rigsrevisoren havde udtrykt nemlig over hvorfor dokumenterne ikke
jeg citerer fra politiken den femte oktober hvor
jeg er uforstående over for rigsrevisors kritik og det er altså sundhedsministeren der udtaler sig
at noget har påvirket eller ikke påvirket rigsrevisorens vurdering jeg vil spørge ministeren kunne
ikke antages at hvis rigsrevisoren havde fået den her fem og halvfems siders fyldestgørende rapport uden forside
været med til at understøtte de udsagn som rigsrevisoren kom frem med også uden at
med til at understøtte og sende et signal til statsrevisorerne
den mærkelige situation at de to borgerlige statsrevisorer faktisk ikke stemte
trehundredetusind det ved jeg godt at regeringen er rigtig stolt af men det der er min pointe og det har
opereret til en overpris som har betydet at det offentlige sundhedsvæsen har haft færre
den psykiatriske patient vil ministeren ikke give mig ret deri de penge der er givet til
er ikke at finde i det offentlige
løfte sløret for hvem der har sikret at rigsrevisor ikke trods sin ihærdighed kunne få udleveret de dokumenter
jeg fornemmer måske nok at statsministeren er ved at se en fordel i at klokken er ved at være slagen tre og tyve
var det udvidede frie sygehusvalg ikke blevet suspenderet som følge af konflikten altså at man så sig
de takster der så kørte op til suspensionen
at en ny aftale skulle indgås
til at svare mig på om netop konflikten og suspensionen
var blevet suspenderet ville taksterne så
det er helt afgørende
statsministeren haft en interesse i
sundhedsminister jakob axel nielsen
instruktioner fra den daværende finansminister lars løkke rasmussen
være fuldstændig holdbare så når jeg spørger om det her
jeg fuldstændig klar over at ministeren kan svare at det har den ene minister ikke bemyndigelse til i forhold til den anden men det der er meget interessant for mig at
er om den nuværende indenrigs og sundhedsminister
be eller afkræfte at der har været en kontakt mellem de to ministre som mit spørgsmål
er i besiddelse af
citat fra frank korsholm fra en mail som er sendt den tyvende marts to tusind og ni og jeg citerer det sker som i måske ved efter
jakob axel ikke har kunnet trænge igennem i forhold til lars løkke
er ministeren helt sikker på at der ikke ligger dokumenter i ministeriet som kan bekræfte eller afkræfte en sådan konversation eller
at der ville komme et meget tydeligt
en gang har ministeren undersøgt
ministeren at det ikke ændrede noget der var ingen grund til at holde noget tilbage og nu drejer det sig pludselig om rigsrevisor
har spurgt til rigsrevisor men jeg vil så
ministeren hvis rigsrevisor havde haft alle de oplysninger som
at ligge i en skuffe i sundhedsministeriet kunne man så ikke have forestillet sig at det i hvert fald kunne
opfattelse rigsrevisor har jo netop præciseret at der
en overbetaling sted og det var det
de fem og halvfems sider som lå i skuffen i sundhedsministeriet så det er klart
rigsrevisors opfattelse men kunne man forestille sig at det havde ændret en opfattelse eksempelvis hos statsrevisorerne
to borgerlige statsrevisorer helt usædvanligt ikke stemte med de øvrige statsrevisorer kunne man forestille sig at de fem og halvfems sider kunne
og seks såfremt patienterne skulle gøre brug af retten til behandling på privathospitaler når venstres regionsformand carl holst mente at netop udbud og aftaler kunne sikre en lavere pris
altså i det tværministerielle udvalg der ligger der adskillige notater og jeg kigger nu her i beretningen fra rigsrevisionen til statsrevisorerne fra juni måned to tusind og ni heraf fremgår det meget meget tydeligt
så vel konkurrencestyrelsen som sad med ved bordet topembedsmænd i sundhedsministeriet
var en rigtig rigtig effektiv og god model at tage i brug fordi den formentlig og her citerer jeg
samlet set kunne sikre lavere takster problemet og årsagen til at jeg rejser det over for ministeren
der jo så skete i forhandlingerne frem mod at der skulle ligge en endelig rapport og den kom i september to tusind og syv
en ventetidsgaranti på daværende tidspunkt otte uger og samtidig have sikret at vi havde udnyttet sundhedskronerne bedre altså fået mere sundhed for pengene
operative indgreb til en lavere pris og havde stadig væk indfriet de forventninger regeringen havde sat til borgerne er det ikke korrekt
at krydse klinger i ideologi og jeg må blot sige
at en lang række privathospitaler ville lide døden eller næsten
blev tale om udbud det jeg synes er det helt spændende er at konkurrencestyrelsen har givet udtryk for og det er altså
i to tusind og seks er fra konkurrencestyrelsen
udbud er et columbusæg konkurrencestyrelsen siger at det ville være en perfekt måde
til en ventelistesammenhæng og det er jo herfor
vi får debatten endnu en gang i år dermed siger jeg jo også at man ikke kan sige andet end at der sniger sig en vis effektivitet ind i folketinget når man kan nå at behandle det samme forslag to gange inden for samme kalenderår godt nok med den forskel at
nu har forslagsstillerne ikke tolv år men femten år som grænse
af retsudvalget men også som forebyggelsesordfører synes
at det er udmærket at tage debatten
er der rigtig mange elementer som sniger sig ind over hinanden i argumentationen for og imod påbudt brug af cykelhjelm for børn
med det samme slå fast at fra socialdemokraternes side gør vi alt hvad vi kan for at fremme cyklismen i danmark det er dog på alle måder forbundet med
det er sundt det er billigt det er hurtigt det er praktisk det er miljømæssigt fornuftigt
cykle derfor skal vi som politikere sørge for at gribe de muligheder vi har for at skabe netop de rigtige muligheder for at fremme cyklismen det kan være ude i kommunerne hvor man
at gøre det meget sikkert at cykle når det kommer til
for eller imod påbud om cykelhjelm så synes jeg at det bør være en folkesag at
cykelhjelm altså få motiveret både børn unge og voksne til at gøre brug af cykelhjelmen det er forbundet med sund fornuft
er en stigning i skaderne og her taler vi i høj grad om hovedtraumerne og hovedskaderne
et andet faktum er at danske børn får alt for lidt motion og derfor er det nødvendigt at
er der måske færre børn der vil cykle
så er de forskningsmæssige resultater altså heller ikke entydige i forhold til at det på alle måder
cykelhjelm
fremhæve et par af de instanser som fremhæver det negative ved at lave et påbud og det er altså ikke to hvilke som helst institutioner i danmark det er dansk cyklist forbund og det er rådet for sikker trafik jeg vil gerne komme
dansk cyklist forbund de siger at for eksempel i sverige har man et påbud om cykelhjelm til børn under femten år men man kan sige at det alligevel ligger
som i danmark de siger også
dansk cyklist forbund og jeg citerer vi bakker op om en stillingtagen i forhold til cykelhjelm men vi går ikke ind for lovgivning i forhold til det
jeg fortsætter citatet erfaringerne fra udlandet tyder på at mange står af cyklen når der indføres påbud om at køre med hjelm
bakker de også op om frivilligheden
en væsentlig stigning en markant stigning i brugen af cykelhjelm
rådet for sikker trafik siger at der altså ingen stærke og sikre erfaringer fra udlandet som viser at et påbud er den rigtige vej at gå dermed siger de også at information og oplysning
derfor så længe det er situationen
tiden til at indføre påbud rådet for sikker trafik siger direkte at man skal være varsom med det og det er naturligvis ud fra
motivere på brugsgraden af cykelhjelm er stigende i danmark det synes jeg er det helt afgørende
vi fra socialdemokraternes side have en langt større forståelse for forslagsstillernes beslutningsforslag her jeg fremførte tidligere på året over for fru pia olsen dyhr
gøre indtryk at hvis vi kigger på de andre skandinaviske lande
sverige og finland har påbud om cykelhjelm men det land som ligger højest i forhold til at flest bruger cykelhjelm er norge norge
påbud lige såvel som danmark ikke
dog ikke er så ringe at sidste måling
i kraft af at rådet for sikker trafik nu siger at tallene fremover
endnu bedre så synes jeg at vi skal vente og se på det hermed har
svar til forslagsstillerne at socialdemokraterne vil fremme cyklismen men
støtte påbuddet om brug af cykelhjelm for børn under femten år tak
sikker trafik er den samme som den var tidligere på året når man gør det og det tror jeg er det ministeren også har gjort
det ministeren sagde som det jeg har fået refereret derudefra
man at vide at det her er undervejs
det er trods alt en institution i danmark som fru pia olsen dyhr selv har refereret her i dag
må jeg sige at ja jeg tror på at vi går den rigtige vej også ved at rådspørge dem forud for beslutningsforslaget
i forhold til gratis cykelhjelme til børn
er et forslag som virker ufornuftigt i socialdemokratiske ører så hvis ellers fru lone dybkjær senere her i debatten kunne give udtryk for det samme
at afsætte ressourcer til at putte det i pakkerne fremover
i forhold til alt det her med tal
være med at være så talfikseret men prøver at kigge på det overordnede det holdningsmæssige i forhold til det og der er det altså socialdemokraternes helt klare holdning at
viser sig at nytten af information og oplysning slår igennem
jeg refererede også til at udenlandske undersøgelser ikke
vi skal hæve debatten
vi mener i hvert fald fra socialdemokratisk side at vi har vurderet det her nøgternt
en balance mellem om man skal give et påbud
cykelhjelm til børn som måske kan resultere i at de motionerer mindre eller om man skal sige lad os nu fortsætte
det har jeg også selv gjort mange gange og jeg har slet ikke kritiseret jer
jeg forsøgte måske bare at være en lille smule morsom ved at sige at vi kan nå det
det er faktisk ikke så hyppigt det sker her i folketingssalen
undersøgelser eller internationale undersøgelser at det vil reducere det voldsomt
som jeg også gav udtryk for i min ordførertale
er det dog forbundet med sund fornuft at gøre brug af den derfor tror jeg og der er jeg af samme holdning
som rådet for sikker trafik at
simpelt hen være dygtige til at informere og oplyse om det her om vi skal gøre det ved
børnene under elleve år var der altså to tredjedele som brugte den det er måske også det der er årsagen til
er en stigning i alle aldersgrupper for det er jo sådan at jo mere almindeligt det bliver sådan er
en passende størrelse jamen des bedre er det også for ens egen forklaring og overbevisning om
ad åre vil opleve flere fremsat inden for det samme år
når helt i mål eller næsten helt i mål uden at skulle lave et påbud
jeg har arbejdet som sygeplejerske i så mange år på en skadestue og set så mange skader
i norge sverige og finland vil ordføreren så ikke give udtryk for hvordan ordførerens holdning er til at
påbud men at norge er det land hvor
sverige og finland måske burde lidt i samme boldgade men der kan man jo bare sige at der er så mange ting
indføre et påbud de sundhedsøkonomiske udgifter og der har man rent faktisk fundet ud af at
milliard dollar ekstra om året i ekstra sundhedsudgifter
cykler
hvis regeringen mener at der er behov for hurtigere for hurtigere diagnoser og screening for tarmkræft hvorfor har regeringen så ikke prioriteret at gennemføre disse tiltag
der rent faktisk først sker noget i to tusind og fjorten hvorimod
diagnostisk pakkeforløb
undersøge tingene og få organisationen på plads ude i regionerne og så handler man til gavn for patienterne allerede i to tusind og tolv mit spørgsmål til finansministeren
til indenrigs og sundhedsministeren men det er jo også lidt spændende
sætte det i værk allerede fra 2012 jeg har haft fat i formanden for dansk kirurgisk selskab som selv er mave tarm kirurg og
som siger at man kunne gøre nøjagtig det samme som regeringen gør i forhold til de diagnostiske pakker hvor man bruger to tusind og elleve til at få organisationen på plads og så er man klar allerede
til at kunne give det her tilbud som er et tiltrængt tilbud til
med tarmkræft kan ministeren afkræfte eller bekræfte at der ligger en økonomisk prioritering eller er det ene og alene som ministeren får det fremstillet her
på om der er overensstemmelse
i aftalepapiret på finansloven altså der hvor
den pressemeddelelse der er sendt ud fra regeringens side fremhæver
rækkefølgen af initiativerne i kræftplan iii som værende tarmkræftindsats diagnostiske pakker og rehabilitering
ikke glæde af regeringens initiativer før i to tusind og fjorten
meget lang tid når regeringen har vedkendt sig
har et problem man har fundet ud af hvad løsningen skal være men regeringen afsætter ikke de midler der skal til for at få en hurtig implementering og dermed få gevinsten for de mange patienter som har en
jeg stiller spørgsmålet kræftens bekæmpelse vurderer at screening for tarmkræft kan redde en hundrede og halvtreds menneskeliv hvert år
om først at indføre screening for tarmkræft fra to tusind og fjorten i lyset af at kræftens bekæmpelse vurderer at screening for tarmkræft kan redde en hundrede og halvtreds menneskeliv hvert år
hvis det måtte vise sig at dansk kirurgisk selskab som altså skal stå for opgaven siger at
bare fik to tusind og elleve til det kunne de sagtens
hvad finansministeren her siger jeg spurgte under sidste spørgsmål
og jeg spørger igen kan finansministeren be eller afkræfte at årsagen til at tarmkræftscreeningerne først skal sættes i gang fra to tusind og fjorten
ene og alene er at regionerne skal have så lang tid til at sætte organisationen på plads eller skyldes det at regeringen ikke prioriterer midlerne
regeringen ikke har skaffet pengene allerede til to tusind og tolv men det skal jeg nok spørge om på skrift jeg synes det er påfaldende at
men regeringen afsætter ikke midlerne før i to tusind og fjorten
år hvor danskerne ikke får glæde af den indsats regeringen har vedkendt sig at man bør gøre
nødvendigt hvis ellers regeringen fik handlet
danske regioner og arbejdsgruppen som helhed ikke var blevet bundet af hvornår pengene var frigivet fra finansministeriet
er lavet efter hvornår danske regioner og andre aktører var klar til at løfte screeningsopgaven i forhold til tarmkræft det er et meget væsentligt
centralt og forhåbentlig forståeligt spørgsmål til finansministeren
og spurgt om det faglige miljø som skal forestå screeningen og forestå behandlingen af de patienter som
han siger at hvis pengene blev givet i to tusind og elleve ville man rundt på sygehusene være klar til at tage patienterne ind fra to tusind
vinde to år det der er konsekvensen
kræftens bekæmpelse har sagt mere end én gang efter at kræftplan
også i den periode at tre hundrede danskere
screeningen i gang i to tusind og fjorten det der er meget vigtigt for mig
beslutning der ligger bag
at man først vil give pengene til behandlingen og screeningsdelen i to tusind og fjorten vil ministeren be eller afkræfte at der er truffet en politisk beslutning og at
har fået en ramme givet af sundhedsministeriet eller sundhedsstyrelsen som har sagt at man først skal starte i to tusind og fjorten fordi det først måtte være der pengene er
vi skal have kvalitet i sundhedsvæsenet vi accepterer ikke middelmådighed slet ikke når det drejer sig om livstruende sygdomme
vi må jo blot sige at der altså
hundrede og halvtreds danskere som dør hvert år som efter kræftplan
det jo alligevel en lille smule nærmere for nu skal det både være sundhedsfagligt og
der givet en ramme til arbejdsgruppen som siger
tarmkræft før i to tusind og fjorten
hundrede og halvtreds danskere skal dø i to tusind og elleve
eller er det en politisk beslutning fordi man ikke afsætter pengene før i 2014 så enkelt så kort er mit spørgsmål
at mange af de nødvendige initiativer er skudt til hjørnespark ved at pengene først er afsat fra to tusind og tolv
den udvidede diagnostik fra to tusind og tolv
år til at køre det her på plads hvorimod
år til at køre organisationen og strukturen på plads det er her min anke går det er her en af kræftens
ministeren svarede på mit foregående spørgsmål et spørgsmål om at få faglighed og økonomi til at gå hånd i
ja det er et spørgsmål om at regeringen
prioriteret det her område højt
jeg har citeret overlægen og formanden for dansk
selskab som siger fik de pengene til screeningerne i to tusind og elleve kunne de også starte på samme måde som diagnostiske pakker i to tusind og tolv der var
i forhold til screeningerne fordi det koster en halv milliard om året
når man så ser pressemeddelelsen sendt ud fra regeringens side
er det lige nøjagtig screeningerne for tarmkræft der er fremhævet som det første men det er det man giver senest penge til i forløbet
tror det sker her fordi ministeren godt kan forstå at der ligger alvor og ikke populisme og pop bag kræftens bekæmpelses og
at vi har sat rigtig mange penge af til det her for det er jo rigtigt at behovet for behandling og pleje stiger fordi danskerne bliver mere og mere syge
med at der er sat flere penge af ja men det er fordi patienterne er der og bliver flere og flere kan ministeren bekræfte
rigsrevisors vurdering kritik til efterretning og dermed jo også
men samtidig siger
politik og dermed vil jeg jo hævde
har sagt tidligere sundhedsordføreren
den tyvende maj to tusind og ni
byrådsarbejde er at mange kommuner
have hvisket både gode ideer og gode
socialdemokratisk side synes vi rent faktisk at sfs forslag her er et godt
rummer nogle muligheder og det vi
skal kigge efter og spejde efter i hverdagen
noget nyt noget man kommer til at tro på vi tror rent faktisk på
byudvikling kan være et af punkterne som vil kunne bibringe indtjening til danmark ikke blot i
også får givet noget af den viden man må høste
den globale byudvikling er jo et fantastisk fænomen overalt i verden flytter flere og flere folk til byerne og samtidig med at flere og flere folk flytter til byerne
og udfordringerne også større i
at drive og planlægge og drifte en by
mindre støj ren luft samtidig med at man også rent arealmæssigt bliver stillet over for nogle udfordringer fordi byerne
det er sådan de fysiske udfordringer vi har naturligvis også
byerne skal også være dejlige at være i vi skal gerne kunne lide at være der de skal være attraktive bosætningsbyer og det stiller nogle høje krav til at man også får kigget på de fordringer der ligger i forhold til det
have en god livskvalitet i byerne
fra sf giver nogle potentialer
nogle muligheder an så synes jeg rent faktisk også det har vi hørt fra både ministeren og venstres ordførers side at
kan være en af fordelene ved at prøve at kigge på et beslutningsforslag som det her er at man får ting samlet det fremgår meget tydeligt af herre
på området for at give en hjælpende hånd
på området jeg tror på at det man
er ganske fragmenteret det er ganske meget opdelt på områder og der tror jeg det vil være udmærket og det vil ikke kræve ret mange ressourcer at gribe en mulighed for som beslutningsforslaget her siger
få defineret en politik som både erhvervsliv kommuner og andre planlæggere vil kunne gøre brug
det er naturligvis også linket til det tredje element
det er også et spørgsmål om
i himmerland det var en lille kommune vi havde ikke alle de kompetencer og alle de ekspertfolk ansat i vores forvaltning som skulle til for at vi kunne drifte vores kommune på allerhøjeste niveau på samtlige områder
kommunernes landsforening jo naturligvis også
videregive erfaring og der tror jeg bare at venstres ordfører her fuldstændig misforstår
både kommuner og dansk erhvervsliv og den ekspertise vi har i danmark fra socialdemokratisk side tænker vi
helhed vi har i en samlet opposition fremlagt en plan som vi kalder
have at danmark skal være fuldstændig
det ved vi er en udfordring til gengæld ved vi også at
herre jørn dohrmann som udtrykker dansk folkepartis holdning slet ikke taler om kvalitet
og indtjeningsmuligheder til vores lille måske lidt sårbare land og det undrer mig
drejer det sig ene og alene om
rådgive de otte og halvfems kommuner som i dag i varierende grad har mulighed for at satse på det her område men hvis vi skal
udvikle erhvervet og industrien på området tror vi det vil være rigtig godt
tak der var lyd på jeg vil gerne i dag stille nogle spørgsmål til miljøministeren vedrørende naturens tilstand
er megen aktualitet over det i dag fordi miljøministeren allerede har været ude i medierne som følge af en helt aktuel dagsdebat på området
men også i samråd og i et utal af spørgsmål diskuteret
om hvor alvorligt det står til jeg tror egentlig ikke at der hersker nogen tvivl om at det står alvorligt til men graden af alvoren er nok den der nærmere kan diskuteres dog kan jeg godt
videnskabernes selskab holdt
en konference sidste år i april måned hvor man rent faktisk opgjorde hvordan
på samtlige væsentlige rapporter og videnskabelige analyser som alle sammen
at naturens tilstand er dårlig sidste år
der fra miljøministeriet en pjece som hed natur og miljø i balance i den står der i det indledende at indsatsen giver resultater
siden to tusind og et har fået mere natur og flere beskyttede områder jeg forstår
støttemidlerne eu støttemidlerne
berørt i det svar jeg fik fra ministeren det var i og for sig
ministeren siger at initiativerne
er sat i værk forbedrer naturens tilstand vil jeg gerne spørge
i samme artikel og det er fra
er der en professor kaj sand jensen fra universitetet her i københavn som siger vi er gået fra at gøre en pæn indsats på naturområdet til at gøre det rigtig skidt han slutter af med at sige
jeg er altså enig med professoren fra københavns universitet i at indsatsen i danmark til glæde for naturen
også til glæde for al den velfærd der ligger for mennesker i dag og forhåbentlig
dansk problem det er det vi har lovet både i forhold til fn konventionen
og det er her jeg løfter pegefingeren det gør professorerne og videnskabsfolkene også og siger vores indsats i danmark er for ringe
miljøministeren hvad er det vk regeringen vil gøre med modulationsmidlerne som det hedder altså hektarstøtten har man sat noget af på finansloven to tusind og elleve ligesom
hektarstøtten over til de følsomme sårbare naturområder
siger vil være forbundet med sund fornuft hvad gør man i 2011 er det tom snak eller er der handling er man i dialog med landbruget eller er man
danmarks natur det er jo et emne der bliver sagt rigtig meget om landbrugets bæredygtighed er præget af at landbruget har en gæld på tre hundrede og
milliard kr som vitterlig tynger likviditeten og driften rigtig meget naturen har det heller ikke godt
står her med en artikel som siger at hver fjerde art betegnes som truet i danmark
dyre og plantearter
så lige tingene kobles jo det gør de fordi miljøministeren siger i jyllands posten i dag
at forbedre biodiversiteten mit spørgsmål til fødevareministeren
er det danmark og regeringen har gang i på det her område
miljøministeren tidligere i dag at det er noget der foregår
det er jo sådan at danmark har muligheden for selvstændigt at flytte midler fra den direkte hektarstøtte til driftsjord til at lave en omlægning
en højere støtte til de særlig miljø og naturfølsomme arealer jeg synes jo det må være rigtigt når bæredygtigheden i såvel landbrug som natur virkelig er under pres at man prøver
få tingene forbundet
de særlig miljø og naturfølsomme arealer ud hvad sker der i danmark
tror jeg må være en grundregel for os alle her i salen men hvor hvor lang tid skal man tænke sig grundigt om
på tiende år og man har ikke gjort noget landbruget kommer til at skylde flere og flere penge gælden bliver større og større og listen
plante og dyrearter der får det dårligt
jeg tror ikke det er for meget at sige at der er kollisionskurs mellem regeringens politik i forhold til kvælstofreduktionen
dets driftsbetingelser bliver forringede hvor er det lige nøjagtig fødevareministeren
det er jo et spørgsmål om arternes mangfoldighed det er arternes mangfoldighed og dårlige livsvilkår i danmark der skal forbedres
så sandelig også alt hvad der måtte være af
og tudser og salamandre som lever oppe på jorden hvornår er det man gør noget gør danmark noget specifikt eller venter man igen på at eu skal tage initiativer til det her
i grøn vækst er der jo ikke lagt op til en hel masse på
vi får kigget færdselsloven efter på nuværende tidspunkt vi har meget længe talt for en gennemgang af færdselsloven netop med henblik på at vi skal sørge for at færdselsloven til stadighed er tidssvarende men også følelig det
forstås på den måde at hvis man overtræder færdselsloven og man bliver taget i at overtræde loven
skal det også kunne mærkes at man rent faktisk har overtrådt loven hvis ikke man kan mærke det tror vi heller ikke på at loven
har den præventive
foretaget en rigtig god og grundig gennemgang af hele færdselslovens bødekompleks det er nemlig sådan at
latterlige og kan efterlade en opfattelse af at overtrædelsen
bagatelagtig set i forhold
til samfundsmæssige sammenhænge hvis det sker mener vi fra socialdemokratiets side at vi så begår en meget meget stor politisk fejl når jeg er ude i landet og taler om det der foregår netop her i
tre grundlæggende ting som skal være på plads for at en lov er god vi skal sørge for at loven er forståelig
sørge for at loven kan kontrolleres og vi skal sørge for at den kan sanktioneres skrider bare et eller flere af de her tre
at det der er helt afgørende i forhold til færdselsloven
at loven bliver kontrolleret på politiniveau
forhøje bøderne giver rigtig god mening det giver også god mening at cyklisterne der overtræder færdselsloven også kan mærke det
håndholdte mobiltelefoner giver det virkelig mening at man hæver bøden fra fem hundrede kroner
det er sådan at når man er i trafikken
skal man have begge øjne rettet mod trafikken og begge hænder på rattet konfiskation af køretøjer er også
samtidig med at man bevæger sig ud i trafikken der er et punkt
fra socialdemokratiets side nødvendigvis bliver nødt til at sige at
også udtryk for da den kriminelle lavalder blev debatteret vi er rigtig godt tilfredse med at høringssvarene er blevet gennemlæst i ministeriet og at ministeren har rettet ind efter høringssvaret fra rigspolitiet
det er naturligvis fornuftigt set i lyset af at andre instanser har haft meget meget voldsomme indkøringsproblemer
fra socialdemokratiets side til at se effekten af lovforslaget og derfor håber vi også at ministeriet vil påtage sig den opgave at sørge for at information og oplysning bliver sendt ud så folk også kan
for de ændringer der ligger i lovforslaget
i forhold til østerild og et nationalt testcenter
var der ingen af os der havde forventet eller troet at vi skulle samles her igen
diskutere og drøfte østerild men sådan gik det desværre
gennemgik vi en proces hvor
for at få kvalificeret lovforslaget sådan at vi den fjerde juni kunne stemme for et lovforslag hvormed vi placerede det nationale testcenter i
netop fordi et nationalt testcenter er så væsentligt for dansk industri og fortsat udvikling af
vindenergien jeg er rigtig ked af at det gik galt at grundlaget
til ministeren og til ministeriet vi har sørget
departementschefen for at placere årsagen til at
se er det rigtige sted og nytten
værdien og behovet for testcenteret er til stede men det er utrolig ærgerligt at vi står her i dag mest af alt ikke på grund af det politiske arbejde og den mudderkastning som endnu en gang
få testcenteret op at set i forhold til vindindustriens konkurrencepotentiale og muligheder når vi så her
ændringslovforslaget i dag får rammen besluttet
nu bliver lagt en støjgrænse ned
høj og lavfrekvent støj og det betyder for mig at se at vi tager de hensyn der skal tages til østerild til naturen og til de folk som bor i området
der må jeg blot sige at hele projektet omkring østerild er brugerfinansieret det koster ikke skatteyderne noget det er vindindustrien der skal stå for også den udgift
jeg er i hvert fald af den opfattelse at den redegørelse vi har fået beviser at der ikke er nogen der har gjort noget med vilje at
jeg synes derfor også at det er
jeg tror at ministeren har forstået at kritikken fra vores side har været massiv jeg har i hvert fald
være ude at undskylde det der er sket i forhold til hele projektet må vi sige at det
ved østerild også i forhold til støjen
få natur og mennesker til
og der er ingen der nogen sinde har været ude at sige at rejse vindmøller af to hundrede og halvtreds m’s højde ikke
kan rejse dem noget sted i danmark uden at der er nogen der vil anse det for at være generende
der er ikke blevet diskuteret i eu i dag og jeg ønsker egentlig heller ikke
er alt nu fremme i lyset der må jeg blot sige at s og sf
det helt klare at det er og bliver ministerens ansvar at sørge for
i danmark også er i overensstemmelse med eu lovgivningen
sådan som ændringslovforslaget ligger her
kan det få støtte fra socialdemokraterne vi har været forligspart og forhandlingspart i hele
at der skal kigges på hele vindmøllebekendtgørelsen
i forhold til støjdelen jeg har over for ministeren adskillige gange sagt det er uacceptabelt at der findes forskere i danmark med forskellig holdning
urimeligt at de er uenige men det er urimeligt hvis
sikrer at de bliver bragt til bord for en dialog og drøftelse af hvilken linje
det er vi skal få lagt hvilken ramme
der synes jeg at vi med ændringslovforslaget her
kommer kritikken i møde ved at sige
østerild og det er den der skal overholdes i forhold til eu er jeg skeptisk over for regeringen og jeg holder regeringen godt fast på det som vi hos socialdemokraterne synes er det rigtige og det rette
derfor er det også vigtigt for mig at præcisere