syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
om ikke ordføreren kan bekræfte at vi jo netop i danmark er nået langt og har et
og da det er elnettet man lader en elbil fra så er der
en lavere belastning og den bliver lavere og lavere som årene går fordi vores elnet er ved at blive et vedvarende
end en benzin eller dieselbil der går det meste jo tabt som varme
der går til fremdrift kan ordføreren bekræfte
har været drøftet adskillige gange for tre år siden seks år siden ti år siden og teknologisk har det måske ikke været muligt tidligere
personligt at vi har alle teknologier på plads
manglende eksternaliteter eller det man også kunne kalde samfundsomkostninger altså at at økonomien i sig selv markedet i sig selv ikke kan indregne
når når markedet vælger teknologi eller vælger løsning og at man derfor fra politisk hold og det er
det er jo fordi det meste af den vedvarende energi
vi skal basere fremtiden på er elbaseret det er
det helt centralt at de investeringer der sker
skal gå i den rigtige retning investeringer i energisystemer er noget med
og får gødet jorden for at få lavet de rigtige investeringer i stedet for der er jeg glad for at rigtig mange ordførere allerede har nævnt at det der er vejen frem
varmepumperne
der står vi også i alternativet
mindre smart er at især
ret vigtigt at vi ikke får lavet for mange investeringer i retning af fast biomasse det
af flere årsager som vi også har hørt allerede
at sørge for at få en fokuseret analyse
en afgift på biomasse på fjernvarme kan
fordi der i forvejen ikke er afgifter
så det er meget vigtigt at få den her del med i den samlede analyse og få det som en del af det samlede overblik over vores energiteknologier energiteknologier som de står i dag så vi kan få
kan alternativet støtte
vi er positive over for de fleste ting men vil godt lige i udvalgsbehandlingen spørge lidt mere ind til især det
ren straffeattest hvorfor er det lige netop i den her situation vigtigt at have den med
hvor det ikke er det det hænger sammen med men måske antallet af registrerede biler
det er nogle af de ting vi gerne vil
men vi er også bekymret for om det egentlig bliver lukket på den rigtige måde
om det bliver gjort på den bedste måde så vi er umiddelbart positivt indstillet men men er meget spændte på hvad udvalgsarbejdet og spørgsmål og svar kan give os af
en finanslov i efteråret vi kalder den tal til et bedre samfund
reserveret ti milliard
finansieringen af parisaftalen skal vi komme med det bidrag som er rimeligt for danmark som et af verdens rigeste lande et af de lande som faktisk har råd til at flytte noget kan ministeren ikke se
give additionelle midler altså nye midler og ikke flytte eksisterende
bidrag til fattige lande men altså finde nye midler som kan bidrage til de hundrede
som verdenssamfundet skal finde der tænker vi at en indsats som den her hvor man altså kan give nye
gøre en kæmpe forskel for
være noget der for forholdsvis få midler kunne løfte klimaindsatsen
midler som vi må kunne finde additionelt vi har jo selv i i vores
i den sammenhæng er jo ikke det store
så når nu vi har forpligtet os til det kan ordføreren så ikke se at det her faktisk kunne være
og for lokalbefolkningen samtidig med at man får lavet en ret effektiv klimaindsats for
mere om at vi har indgået en klimaaftale parisaftalen i to tusind og femten og i den har vi jo lovet at komme med en ny additionel finansiering som en del af de
der skal lægges af de rige lande til at hjælpe
kommet som en gave det er jo en fantastisk effektiv måde
sikre at der sker noget for den klimafinansiering som vi som et af verdens rigeste lande
vil jeg da nævne at de lande som står her i forslaget jo bare
man kunne starte som kommer fra de ngoer der ved rigtig meget om
om den overordnede tilgang og den effektive måde man kunne skabe
som har et vist volumen og oven i det
finder vi midler ekstra penge til at opfylde parisaftalen og de forpligtelser vi har i den
det vi tænker med det her forslag at når nu vi alligevel skal finde ekstra midler til den aftale jamen så kunne det her jo være en type indsats som ville give en fantastisk
effekter i form af et
til biodiversitet fattigdom og
som skal bruges til at være en medfinansiering af de her hundrede milliard
men det er jo fordi det bare er den størrelsesorden som vi selv ligesom har ansvar for med vores udledning i danmark det kunne også være andre niveauer vil ordføreren
have det klimamæssige afsæt
det her forslag vi har udviklet det i samarbejde med miljøorganisationen verdens skove som jo er en verdensomspændende organisation der har store erfaringer med at arbejde
tanken bag vores forslag er netop ikke at købe aflad som enkelte ordførere har nævnt det handler tværtimod om at
men måske er det meget passende
hvor vi selv belaster klodens klima det viser sig
en hundrede og firs million kroner for hvis vi skal nå at bremse klimaforandringerne
i danmark det er en bunden opgave det er noget vi har valgt at gå efter regeringen kalder det et
så skal vi også bidrage i resten af verden det er jo det parisaftalen siger
stammer omkring fire og tyve procent af de globale udledninger fra landbrug fra afskovning og fra arealforvaltning og heraf står skovrydning
for eksempel skovafbrænding for cirka tolv procent af de globale menneskeskabte
blevet en veldokumenteret omkostningseffektiv måde at modvirke klimaforandringer på der samtidig sikrer biodiversitet
og derfor er det et redskab som det er helt oplagt at tage i brug
kommer ind og dækker flere af fns nye verdensmål for bæredygtig udvikling der er altså win win at hente på den her type indsats
landene bag parisaftalen om
her er brug for en indsats og at den kunne gøres koordineret og ihærdigt ved hjælp af det her virkemiddel jeg
glad for at have fået en masse positive tilkendegivelser om selve virkemidlet og om hvordan det kan gøre en forskel i verden jeg jeg fornemmer
at finansieringen som sædvanlig er problemet og
med i og være positive over for at bidrage til hvis andre bringer
udviklingsorganisationer er i det hele taget bekendt med den slags problematikker så der er løsninger på det uden at jeg kender dem i detaljer
det finanslovsforslag vi er kommet med og der vil sådan
man skal selvfølgelig gøre en masse andre ting også og så skal jeg lige sige det glemte jeg
min tale at jeg skulle hilse fra enhedslisten og sige at de er positivt stemt over
ordføreren nævnte men men der vil jeg bare lige nævne at ifølge energi og olieforum importerede danmark i to tusind og femten
olieprodukter og eksporterede
især benzin og diesel og vi eksporterer råolie og andre olieprodukter så det vil sige at
tale om en uafhængighed og at vi kan lukke os om os selv der er tale om en samhandel hvor vi sælger noget og køber noget andet
æbler pærer og bananer og hvad der ellers handles på verdensmarkedet så vil ordføreren ikke give mig ret i at der jo ikke er tale om at vi på den måde gør
herre thomas danielsen har sagt at regeringens
et mål oppositionen ikke kan levere
som herre søren egge rasmussen lige har nævnt og det har jo undret os lidt selv statsministeren har brugt vendinger som at nå halvtreds procent i
tredive er den mest ambitiøse målsætning nogen har haft af en forpligtende karakter derfor har vi
ressortministeren om hvor ambitiøs målet er i forhold til den tidligere
at havde man fulgt den linje som den tidligere regering
var man altså nået op på en ve andel på cirka otte og halvtreds procent i
tredive så er halvtreds procent mere ambitiøst end otte og halvtreds
det er jo ikke det der står der står at støtten til vedvarende energi skal udfases i takt med at teknologierne kan klare sig på markedsvilkår
det også sådan ordføreren har forstået det og at
det er på markedsvilkår det var det ene spørgsmål det andet er det her med balancen hvis man forestiller sig rent teoretisk at lave
vil man så ikke ende med at der kun er én teknologi der vinder
vedvarende energi system vi er ved at bygge som vil være nødvendig
har den nemmere ved at vinde anden gang og tredje gang og tiende gang
er jo derfor vi tildeler støtte på forskellige måder og
regulerer udbuddene sådan at
som er dybt afhængigt af at der både er solenergi når solen skinner og
vil ordføreren ikke give mig ret i at vi bliver nødt til at blive ved med at kigge på hvilke teknologier har brug for og i hvilken balance
men det sker jo ikke af sig selv hvis vi skal begrænse den globale opvarmning til helst
en grad kræver det jo i den grad at der skrues gevaldigt op for ambitioner og mål i hele verden også i eu og i danmark
risiko for at klodens atmosfære indeholder så store mængder drivhusgasser
allerede om fire år at det ikke længere vil være muligt at holde den globale temperaturstigning nede på et niveau
grad varmere end niveauet før den industrielle revolution vi har altså rigtig rigtig travlt det globale ambitionsniveau skal øges markant og meget hurtigt hvis man lægger alle de nuværende klimaplaner sammen
hundrede være steget med mellem tre og tre grad og al klimaforskning peger på at landene skal gøre meget mere hvis man overhovedet skal kunne
tredive målet som lige nu lyder på fyrre
at skifte til hundrede procent vedvarende energi og fuld energieffektivitet
hvilket indebærer at
til henholdsvis minimum fem og fyrre procent og fyrre procent i
mig at høre ministerens kommentar til det udspil på hjemmefronten har vi jo fra en samlet front
det er støtten til landmænd det er grundbeløbet til decentral kraft varme og så er det problemstillingen
ministerens redegørelse at ministeren også ser disse problemer som vigtige og vil præsentere udspil inden sommerferien det ser jeg frem til at læse og forholde mig til
der er jo mange gode forslag i kommissionens rapport men noget af det der fremhæves er at støtten til vedvarende energi kan fjernes og der
gjort flere gange at det kommissionen skriver er at støtten kan udfases i takt med at
og det tror jeg faktisk vi alle sammen er enige i
oplagt at man ikke skal støtte teknologier når de kan klare sig på rene markedsvilkår øget elektrificering er vi også alle sammen enige i og det er et af de allervigtigste elementer i omstillingen til et vedvarende energi system men hvordan vi kommer dertil
er dem der batter sådan at vi fortsat kører i højt tempo og er i front i verden og det er faktisk
mærkelig situation for det første er det blevet lovet
det mål vi har fået er så halvtreds procent vedvarende energi i
vi har fået at vide at det svarer til at man bøjer en kurve lidt af så det faktisk er mindre ambitiøst end hvis man fortsætter kurven vi har også
vi får bekræftet at det faktisk er et lavere ambitionsniveau så hvad er det der skal til for at vi kan se at der er ambitiøs
set ikke i tvivl om at alternativet skal være imod det her forslag
jeg skal mene for jeg har ikke haft mulighed
at komme i kontakt med de aktører jeg plejer at konsultere om emnet jeg har ikke haft mulighed for at fremlægge forslaget for min folketingsgruppe og har derfor ikke noget mandat det er et demokratisk problem det virker ikke seriøst på mig
grundlæggende demokratisk problem at vi ser de her forhastede processer igen og igen jeg har hurtigt kunnet skimme høringssvarene og jeg kan se at der er stor utilfredshed med beslutningen
også se at der er mange der ikke har svaret og derfor giver det jo ikke
men folk har selvfølgelig klaget over den korte frist
noget som undergraver tilliden til vores demokrati
der er faktisk også substans i de her høringssvar og jeg har kun lige kunnet skimme dem og jeg har ikke haft tid til at dykke ned i det for jeg har ikke haft mulighed for at få fat i de eksperter som jeg ved ellers kunne give nyttige input men ligesom
og tredive jo meget mindre end det jeg synes vi skal investere i solenergi de næste tretten år jeg synes det er mærkeligt at man vil spare de penge frem
tredive samtidig med at man gerne vil hjælpe
af energi koster og der var det meget tankevækkende at den absolut dyreste og dermed ikke særlig samfundsnyttige måde
fra to tusind og tretten om et loft og man ser den teknologiske udvikling for solceller
tænkt sig at gøre det på et snarligt tidspunkt
det noget der sådan ligger i de større rammer eller efter
jeg har ikke før før hørt at man
i danske havbrug har brugt
sammenlignes med at man i det samlede landbrug
har arbejdet med at få nedbragt forbruget af netop den her type stoffer og er nede på et samlet årligt forbrug på femten
virker det fra en helt anden liga at få den oplysning at
det skal jo forstås på den måde at man giver medicinen
og direkte ud i havmiljøet og det kan genfindes i
dyrene i havmiljøet
og og behandle den igen så vi kan forstå hele den her problemstilling til bunds før vi
skaber et incitament til at folk vil gå hjem og overveje at investere i batteriløsninger det kan både
virksomheder og private der går hjem og
på flere konferencer hvor ordførerne her i salen
til stede set aalborg universitets
danmark og der er batterilagring
med at den er ti procent eller tyve procent dyrere den er en faktor
energilagringsløsninger der findes derfor
skabe en samfundsmæssig
et incitament til en masse fejlinvesteringer der gør at vi får små energiøer rundtomkring i landet
gør at vi kan fokusere på at lave effektive og billige energilagringsløsninger
i elnettet gasnettet eller
på men den her løsning er i hvert fald den dyreste og
der findes jo oplagte løsninger der
sælges til nettet nettet som en slags
godtgørelse for de investeringer
for at kunne modtage og lagre den
jeg håber da at det er den type løsninger man kigger på i forligskredsen vi er de eneste
jeg tænker hvorfor vente med det hvorfor ikke gå direkte til
men som gør at folk kan vælge et anlæg installere det
et fælles system så selvfølgelig skal det da på plads hurtigst muligt
godt rose at man vælger et vektoriseret format
licenser til til dyre programmer men altså kan vælge at at arbejde med en åben standard
software man finder mest
overhovedet er et behov for at have det lukket man kunne have en bekymring for
jo godt ved cirka hvor ledningerne ligger
gætte på at det ikke vil have en betydning men at det
være en kæmpe fordel at gøre registeret helt åbent
sådan at alle via en webside kan gå ind og se hvor de her ting ligger det gør også at borgere ville kunne gå ud med spaden
set mine kommentarer og ellers støtter vi
at lave en samlet statsejet struktur på den måde kan man holde fokus på
i sådan et system ligesom vi kender det fra elnettet
mere politisk substans så selv om
er der generelt for mange minusser i den her bunke af
og derfor kunne vi også være tilbøjelige til at støtte
lukning af grøn ordning vi ser lukning af solcelleordningen fra
og en overgang til den udbudsordning som netop har været
branchen og dermed får højere priser det nedsætter tempoet for den grønne omstilling
den her overdrevne nedjustering af balancegodtgørelsen for vindmøller
jeg også gerne fremhæve at vindmølleforeningen jo
eu har gjort klart at det skal
var vi endt på en balancegodtgørelse på en
holdning at yderligere investeringer i aktiviteterne i nordsøen
gøre det sværere at nå parisaftalen
det vil ende som strandede investeringer hvis parisaftalen bliver taget alvorligt
konkret sag i det her tilfælde
stream to som det er
vi har det klima
for os er det rigtig vigtigt at man på alle planer forsøger
vil i den sammenhæng være helt galimatias at investere så voldsomt som
kunne være lidt interessant at høre ministerens
der står udenrigs sikkerheds og
interesser så kunne udenrigs godt dække klima fordi vi jo har en aftale parisaftalen som er en international aftale
at det ikke kun er statens sikkerhed og rigets
og politiske og økonomiske og militære overvejelser kunne vi få klima helt ind ville det være super relevant synes jeg og så ville vi virkelig støtte op men vi støtter forslaget
man kunne bruge en henvisning til parisaftalen
at hunde der er endt i danmark af diverse grunde kan få lov til
at alle de som ikke er registreret som kenneler men som alligevel står
for halvdelen af hvalpesalget
kan også skabe en skævhed så jeg vil lytte lidt og og eventuelt stille nogle spørgsmål i udvalgsarbejdet men overordnet er vi
jeg har fundet ud af at skov er win win men ikke bare win win jeg er faktisk
skov gør noget særligt ved vores landskab den
fungerer fint med et rigt og varieret friluftsliv
at gå hen og kramme et træ fordi man på den måde kan mærke
forslagsstillerne her
rettidig omhu jeg synes vi skal holde fast i målet fra nitten ni og firs og jeg synes det er vigtigt at få lavet en plan og få indhentet det vi er bagud med
det er rimeligt at gøre det over en ti årig periode så alt i alt med en stor ros og vi tilslutter os
man så lytter til de forslag arbejdsgruppen kommer med vi er opmærksomme på bekymringerne
det nye bevillingssystem om fordelingsnøglen er uhensigtsmæssig og vi vil afvente og se om bekymringerne er berettigede når den nye lov træder i kraft vi er tilfredse med
så vi vil i alternativet gerne støtte op om
ikke i tvivl om derfor har vi fra alternativets side arbejdet for at få kultur på recept udbredt og håber at den forsøgsperiode der er i gang vil skabe mulighed for udbredelse til glæde for mange andre det forslag vi debatterer her
går lidt i samme retning da det styrker muligheden for at særlig svage socialt belastede
syge mennesker kan få glæden ved at møde kunsten
kan det ses som en forlængelse af huskunstnerordningen men hvor huskunstnerordningen i dag er rettet mod børn og unge
andre målgrupper at huskunstnerordningen på den måde kan udvides er ikke en ny tanke for os i alternativet vi har selv et forslag som vi præsenterede i starten af oktober om at udvide den til at komme hele samfundet til gode og det vil sige at
som private institutioner og virksomheder skal kunne søge den og det er lige meget om det
målgruppen vi ser det som en måde at styrke kunsten og kulturen i hele landet på og skabe grundlaget for at professionelle kunstnere kan arbejde i hele landet vi ved i dag at ordningen gør en kæmpe forskel for et
vi siger nej til jagt med rovfugle
fordi den ikke vil løse det beskrevne problem i vildtforvaltningsrådet er det således kun jægerne der mener at
resten af medlemmerne mener at der skal en anden model til hvis man vil sikre blandt andet en større andel af ældre hjorte
nej til buejagt fordi de ramte dyr sandsynligvis dør langsommere
andre fugle og nogle af dem vil være beskyttet
naturens balance en helt anden sag er det for os når
der gives tilladelse til en eller anden form for jagt
vist tryk på bestanden af fugle og
at bede falken om at lade være at gå efter beskyttede arter når man sender den af sted så jeg mener der er
de høringssvar jeg ser hvor især dyrenes beskyttelse jo siger at det der sker når man rammer et dyr med en bue
som sagt jeg vil gerne være klogere på det her område men det er bare den bekymring jeg
branchen og andre aktører som som har henvendt sig om
gøre en forskel derfor er der behov for tror jeg at vi
jeg og jeg har arbejdet med et ændringsforslag til hvor man ellers
sådan at den vil komme til at gøre en forskel og reelt
os afventende i forhold til det her forslag fordi der faktisk er en række af høringssvarene hvoraf det fremgår at der er mange bekymringer
det handler for eksempel om at kravene ikke virker velgennemtænkte at de kan skabe ulighed skævvridning imellem energibranchens aktører
omkostningerne ved at indføre de systemer lovforslaget beskriver slet ikke står mål med fordelene
selv om alternativet generelt ønsker en en forenkling og en åbenhed omkring data og
lave en mere gennemsigtig benchmarking sådan set kunne være god nok
de forskellige aktører derfor vil vi godt i udvalgsarbejdet høre lidt nærmere om
ideen er med for eksempel at sætte bagatelgrænser og holde de store fri for visse ting
uklart og upræcist hvad det egentlig vil give af
hvad de vil eller husejere kan gøre hvad de vil i højere grad så vil vi gerne samtænke tingene og få eksperter på banen der går ud og kigger på områderne med landskabsøjne med naturøjne og med beskyttelsesøjne og vurderer
den måde vi bor og lever på skal prioriteres højest og hvor
starter i den ene ende af danmark og så bliver færdig tyve år senere i den anden ende af danmark man vil jo typisk lave en løbende prioriteret indsats hvor man hvert år mødes og justerer på prioriterede indsatser og
vi have en indsats her nu er det ved at
i en eller anden samfinansiering lokalt men altså prioriteret ud fra en mere
set kernen i den måde vi tænker
huske præcis hvad den hedder men altså en lovpligtig del af forsikringen for husejere det vil sige at det er folk med fast ejendom som vi peger på
er åbne for at snakke om andre former for finansiering det er selvfølgelig en meget svær balance mellem at
den enkelte der har et sommerhus alleryderst ude
at der også er en national problemstilling
altså et signal om at
hjælpe mig med at blive klar på hvad det er der sker da jeg læste høringssvarene tænkte jeg at nu er fanden løs her
på den kontrol vi laver af vores drikkevand
forslaget er blevet justeret sådan at der
om formidling altså en bemyndigelse til at kunne bede kommuner og andre om at lave en formidling
men jeg forstår så også på socialdemokratiets ordfører at der sker nogle ændringer på bekendtgørelsesniveau på det her område
er en helt central ressource som vi
og den minimale kontrol
man kan forvente er jo en basal sikkerhed for os alle sammen så hvis man slækker på de krav
analysere for farlige stoffer i vores drikkevand synes jeg helt klart det er den forkerte vej men men det er så åbenbart
taget ud af det her lovforslag så når vi taler om det
kan man selvfølgelig bifalde men jeg har bare en meget stor bekymring
skal vi sætte af skilte over de vandhaner hvor der ikke er blevet foretaget kontrol
skal der stå at det her er uegnet til drikkevand før der foreligger en kontrol hvordan kan man som gæst
at man ikke bliver forgiftet i en eller anden grad af det her vand er det noget ministeren har overvejet
måske komme med et forslag om så vi kan
det er mere usikkert hvis pladserne bliver privatejet hvordan beskyttelsen og adgangen kan sikres også fremadrettet vi har stillet en række spørgsmål og forventer at stemme imod forslaget
den endelige stillingtagen men jeg har dog faktisk lige i går eftermiddags fået nogle svar og jeg vil godt fremhæve
jeg spurgt ministeren kan ministeren oplyse i hvilket omfang det vil være muligt
at imødekomme det som fru ida auken netop spurgte om og som friluftsrådet foreslår altså at man kan køre videre med en udvidet offentlig adgang derfor er det klart at
skal vi gøre en række ting der handler om
kødproduktion og forbrug for eksempel og en masse andre ting men lige meget hvad vi gør så er der fuld gang i konsekvenserne af klimakrisen og den type af konsekvenser sker derude over hele landet
løses ved hjælp af nogle klimatiltag helt lokalt
får max frihed og max
at kunne blive udført på den mest
hvor der bliver fundet kreative løsninger
støder på så få barrierer som muligt
vil selvfølgelig deltage aktivt i udvalgsarbejdet
der er masser af gode elementer
en del viden at hente i den analyse som er på vej
så selvfølgelig giver det også mening
så hurtigt som muligt og hente nogle
jeg er også enig i det som fru ida auken har fremført
kan komme i gang og blive så nyttige og
fortsatte investeringer under gunstige forhold for mærsk og senere total mange år frem i tiden
parisaftalen som jeg mener er
ikke være en saglig begrundelse for ikke at fortsætte særbehandlingen
forestiller sig man skal kunne holde sig inden for de krav hvis man slet ikke begynder at kigge på udfasningen af udvindingen af fossil energi skal den fossile energi udvindes og
ligge i tanke uden at blive brugt i mange år frem i tiden eller hvad er tanken med at fortsætte udvindingen og kun kigge på
df ønsker at stoppe op nu og vente en tid med at gå videre med en ambitiøs
klimaindsats altså det er jo stik imod klimarådets anbefalinger og det er stik imod principperne fra fra den berømte sternrapport som efterhånden er femten år gammel tror jeg og hvor man jo indså at
flere boliger vil blive ødelagt flere oversvømmelser vil
jeg bare høre er det fordi ordføreren har det indtryk
er der andre mekanismer i det internationale
ja ordføreren har lidt ret i forhold mit opfølgende spørgsmål
selv med de stramninger man har forhandlet om i eu og selv hvis man var allermest ambitiøs så ville prisen stadig ikke blive høj nok i
ikke at lave nationale indsatser i alle verdens lande
i et længere perspektiv både for den nuværende men også for de kommende generationers
debat vi har i dag er jo nok den vigtigste debat hele året journalister burde måske falde over hinanden her udenfor
at løse klimakrisen globalt regionalt nationalt og også imellem partierne spørgsmålet er hvordan vi her på christiansborg skaber dette samarbejde hvordan vi sikrer
tredive mål for vedvarende energi skal være hvordan vi mest begavet sænker elafgiften hvor mange nye havvindmølleparker vi skal sende i udbud og alle de andre ting vi
til daglig drøfter her men hvad nu hvis vi startede et helt andet sted hvad nu hvis vi startede med en fælles erkendelse
er ved at forringe betingelserne for livet på jorden i en sådan grad at livet som vi kender det måske ikke eksisterer nogle år frem
jeg ville sige at ok det her er ikke for sjov hvordan sætter vi ind for at løse klimakrisen lige nu ikke ud fra hvor vi er i dag og hvordan vi gør det billigst muligt eller med en eller anden
men ud fra den præmis at vi har så travlt
at vi skulle have hundrede procent vedvarende energi i morgen hvis det var muligt
men hvornår er det så muligt hurtigst muligt hvor mange procent af vores vores
omstilling vi har brug for globalt i nyere tid måske den største samfundsøkonomiske kulturelle og adfærdsmæssige omvæltning nogen sinde
vi får løst klimakrisen fjerner vi grundlaget for livet som vi kender det der kommer til at være rigtig meget død og ødelæggelse som vi kunne have undgået hvis vi og dem før os havde handlet anderledes det vi gør nu og
med menneskehedens overlevelse og derfor er klimapolitik basalt set et etisk spørgsmål om hvad der er rigtigt og forkert jeg er altid glad for denne type af
at vi så sammen tog fat på de spørgsmål jeg i hvert fald mener bør dominere sådan en debat som i dag hvordan får vi lukket ned for efterforskningen og indvindingen af fossil produktion i nordsøen hvordan omstiller vi også transporten
vores forbrug vores produktion hvordan går vi fra at udlede omkring tyve
dansker som ifølge fn er det maksimale per verdensborger i
og halvtreds hvis vi skal begrænse opvarmningen til bare to grader som der står i parisaftalen i alternativet foreslår vi feks
vi afvikler den fossile industri inden for en ti til tyve årig periode at vi fjerner registreringsafgiften på elbiler og forbyder salget af nye fossilbiler fra
og fem og tyve og at vi over en fire årig periode afsætter ti milliard kroner til klimabistand eller rettere klimakompensation til dem der rammes af den
verdens udvikling de sidste par hundrede år i sin redegørelse starter ministeren med denne pointe
de ikkekvotebelagte sektorer lidt
hvordan vi får lagt nogle gode planer for hvordan
kompenserende løsninger der ligger i det der hedder lulucf som er nogle mekanismer der handler om hvordan man bruger jorden
kan køre uden om at skulle levere på klimaet når jeg spørger om det er smart er
ske nogle reduktioner når man kommer videre i processen og
hvis man nu gik ind og tog indsatsen alvorligt kunne man komme foran ligesom man er på visse andre områder
derfor er det måske rimeligt at man kigger på at gennemføre reelle reduktioner også i landbruget ligesom man skal det i energisektoren og
mere rimeligt at gå i gang tage tage udfordringen
forhandlingerne om den kommende energiaftale det ser jeg meget frem til jeg vil godt lige tage fat i nogle ting ministeren nævner at man i det internationale samarbejde
er det for eksempel med med den her aftale om udfasning af kul fra bonn mødet her i november
som jeg forstår den aftale så
hedder ccs er det rigtig forstået
den her aftale godt bygge kulkraftværker hvis bare de har et ccs anlæg
at landbruget stort set kan
ministerens sidste svar for det er jo klart at hvis man flytter noget sandsugning fra øresund
øget vejtransport det er rigtigt men man får også en mindre skibstransport så det går i en eller anden grad lige op jeg synes måske at vi mangler at snakke om balancen over
en højere grad af genanvendelse af materialer som man kan bruge i de her byggeprojekter for det er jo den vej vi skal i stedet for men jeg vil egentlig gerne høre om ministeren
kan se de her fantastiske potentialer der ligger i
som folk bor lige op ad
international udmærkelse
er et spørgsmål om enten eller og
et spørgsmål om at det sammenhængende naturbillede bliver bevaret
det er det vi skal have bragt i balance ved at stoppe de
kan ministeren ikke se det potentiale og den sammenhæng
hvis man kigger i den
man se at vores forslag nummer ti handler om at vi gerne vil
som marine beskyttelsesområder
områder med stenrev i nordsøen det centrale kattegat lillebælt samsø bælt det sydfynske øhav øresund bornholms klippekyst og
skulle starte med øresund kattegat lillebælt og samsø
superglad for det forslag der ligger fra radikale i dag og vi kan fuldt bakke op om det det er også rigtig spændende at
der tegner sig en bredere enighed i salen her om at undersøge hvad der skal til for at
vi kan komme en beskyttelse lidt nærmere
når vi ser på de her undersøgelser som viser at der jo faktisk er tale om et ret lille ekstrabeløb i forhold til byggeriets
ekstra til byggeriet hvis man flytter den her råstofudvinding andre steder hen
en lille post så der er store potentialer i det her forslag og tak til radikale for at
jeg vil bare lige høre ordføreren om ikke det er rigtigt
nede i fakse bugt og også syd for møn
ikke behøver at sejle helt ovre fra
råstoffer i københavnsområdet vi kan godt finde områder der er tættere på
af en praksis og nogle regler som som der har været lidt modsatte forhold omkring det ikke mit indtryk at det her ændrer beskyttelsesniveauet og det er jo i mine øjne det vigtigste
svar på noget af det som enhedslisten efterlyser i
fingrene dybt nede i den her model og udviklet på den i årevis og som påpeger
sådan som modellen foreligger nu forsvinder noget kvælstof
ikke er redegjort for og modellen er ikke klar det svarer til at man putter en bil på gaden som endnu ikke er blevet typegodkendt føler ministeren en forsvarlig tilgang at basere politiske forslag
den nye model af golfen bremser ville det så ikke være klogere af mig lige
før jeg så sender den nye model på gaden altså ville det ikke være fornuftigt at ministeren gik tilbage til nles3 modellen indtil vi er helt sikre på
bruger en masse øjebliksbilleder fra målinger til at forudsige hvad der vil ske
har jeg så også lige forsøgt at google
ordføreren selv siger at man kan gøre det jeg kan se er at det der skete i to tusind og otte
videnskabeligt og så har man selvfølgelig afprøvet den
i praksis i den virkelige verden med en model som
ministerens side det er noget der er kommet op ved at forskere er trådt frem og har sagt hov
derfor er det jo en rimelig diskussion som flere ordførere har fremført skal vi stå og have sådan en akademisk diskussion her i folketingssalen er det egentlig rimeligt
jeg selv er teknisk uddannet
det er interessant at diskutere den her slags
jeg havde egentlig ønsket at det ikke var nødvendigt men det er jo nødvendigt
det der sker i den her sag er at den forsker som ved allermest om de her modeller træder frem og siger hov
det igen det svarer til at man har
som man sætter på gaden inden den sådan set er blevet typegodkendt og det
i det her tilfælde med landbrugspakken er det farligt for vores
beregnet noget som kan være misvisende
ganske rigtigt at når noget ikke er usikkerhedsberegnet ved vi ikke hvor misvisende det er men det kan være misvisende vi ved det ikke derfor
usikkerhedsvurderet nles4 modellen den burde ikke være bragt i anvendelse til konkret politik der foldes ud over hele landet og som har konsekvenser for vores vandmiljø
den tidligere har været brugt til at sammenligne med nogle evalueringer og den slags
jo en anden sag at kigge bagud her
har man altså valgt at bruge en ufærdig model der endda bygger på data som ikke er særlig typiske for for den måde som danmark er sammensat på med afgrøder og så videre
udfolde politiske forslag som kommer til at virke i årene fremover
til den tid bør det jo medføre at hele landbrugspakken bliver regnet igennem med den nye model så vi kan se hvad der er op og ned når den model altså er blevet usikkerhedsvurderet så vi støtter radikale
og vil meget gerne samarbejde om en
socialdemokratiets ordfører foreslog
også i tilfælde af at nles5 skulle ligge og være brugbar
at en af de allerdygtigste og
mest indsigtsfulde forskere træder frem
her er et problem men ministeren siger ikke hovsa
prøve at se hvordan vi finder en løsning på problemet det er den sag vi har med at gøre
det kan godt være det havde været nummer fire eller fem
viden om den her model der trådte frem det vi snakker om i dag
at det politiske system ikke har respekteret når en meget vidende forsker træder frem og siger
den kritik ligesom manet i jorden
lytte til forskeres kritik og det er rigtigt at mange forskere kan have mange forskellige tilgange det er ikke et spørgsmål om holdning
på visse områder er nles4 modellen nok bedre det er
modeludvikling men på det her område
kvælstoffet der forsvinder fordi kurven til sidst er er vandret er der et eller andet
ikke er i orden og det vil man helt sikkert fange hvis man laver en usikkerhedsberegning
og der bør man jo så stoppe op og sige hov kan det nu passe
passer mellem de to modeller og så er nles3 jo
nles4 bør man først skifte over til i det øjeblik hvor man er helt sikker på at den meget anderledes måde den regner på
miljøorganisationer vi har herhjemme nemlig danmarks naturfredningsforening
nogle helt andre tal
netop det der er det væsentlige altså hvad der sker med det kvælstof der er tilovers det forsvinder i forhold til den gamle model og når man kigger på kurven
der hvor planterne ikke kan spise mere kvælstof
der man må stoppe op og sige hov der er en meget stor beregningsforskel her imellem den gamle model og den nye model kan vi så virkelig bruge den nye model det er det der ikke er sket
stoppet op ikke før der var
som stillede sig frem og sagde hør det her duer ikke den er ikke færdig til den her type formål endnu
der burde regeringen i mine øjne stoppe op og sige hovsa at
det er bekymrende at at man bare kører videre selv om der er så tydeligt et
og i første omgang uafhængigt siger at
jo bare gået videre og
til at beregne landbrugspakken med
mærkeligt at man ikke stopper op og siger
det kan være at vi skal gøre noget andet lige nu
må og ikke må når produkterne kommer fra udlandet
nogle af dem kan være forbudt efter dansk lovgivning hvis nu vi indførte det her og lige kort efter
de kan undgå hvorfor skulle det være nemmere som tatovør at sætte sig ind i alt det her
frem for at skulle sætte sig ind i de samme ting men støttet af danske regler hvis nu vi gik den samme vej som de syv andre
en anden førende sundhedsøkonom jes
har udtalt citat psykiatrien er blevet mindre prioriteret end somatikken kan vi se
været nogle alvorlige ulykker med vandscootere de seneste år
dansk folkeparti foreslår her at der flyttes kompetence til kommunerne til at lægge begrænsninger ind for konkrete
på den anden side forekommer reglerne at være rimelig klare og politiets beføjelser i ordensbekendtgørelsen også rimelig klare og tilstrækkelige så måske er der nærmere behov for en bedre håndhævelse
flere andre ordførere også har nævnt eller måske nogle tekniske løsninger
større frihed til at regulere ting og sager
sådan mere specifikt kan få ud af den ændring som beslutningsforslaget
hvordan vi laver god lovgivning og
hvis vi kunne vedtage en eller anden ordning så det her automatisk
være adviseret fire år i forvejen
vi i alternativet at det er en rigtig god idé at vi har de miljøzoner som blev indført tilbage i to
derfor er vi selvfølgelig medstillere på det her forslag fordi vi synes det er naturligt at
får hele systemet skruet sammen så det automatisk skaber den her løbende opdatering når der kommer nye
skal erhvervslivet i byerne vide at de så skal
grunden til at vi er medstillere på det her
miljøzonerne er et vigtigt
hovedformålet med det her lovforslag er jo at etablere et nyt forsyningstilsyn og og det kan
set være en god idé
flere af høringssvarene at det her forslag vil skabe mindre uafhængighed
ved at bygge et meget komplekst energisystem for øjeblikket med flere og flere
i det her system og derfor er det ærgerligt synes
og skabe mindre uafhængighed og mindre kompetence det støttes af branchen
som flere ordførere har sagt har vi her at gøre med
lovforslag og det meste af det er jo sådan set fint
den ene er at ministeren i det her lovforslag gives beføjelse til at beslutte forsyningssikkerheden altså at at det bliver
en simpel sag for ministeren selv at
og beslutte hvad den her forsyningssikkerhed skal være flere ordførere har sagt at
ting vi i danmark har verdens højeste forsyningssikkerhed ja men spørgsmålet er om det egentlig er smart fremover det jeg godt kunne tænke mig
debat om hvordan forsyningssikkerheden egentlig bør være
for eksempel er der mange virksomheder som vil kunne have glæde af at sige
faktisk kan være uden strøm i nogle bestemte perioder eller den slags ting
at der er forbrugere eller forbrugergrupper der kunne ønske at have den slags dynamik at arbejde med så jeg synes faktisk det være fint hvis vi tog en politisk samtale om på hvilket niveau forsyningssikkerheden
den anden ting er at jeg jo blev bekymret da jeg læste artiklen fra danmarks vindmølleforening i går
jeg i gang med at stille nogle spørgsmål skriftligt til ministeren men i den her artikel
påstå det er for eksempel
en analyse fra sidste år fastslår energinet at det danske elsystem ikke længere har behov for de såkaldte tvangskørsler af kraftværker
også fra samme artikel forslaget er præcis det modsatte det er fordyrende unødvendig og konkurrenceforvridende statsstøtte til de centrale danske kraftværker det er i strid med eus konkurrenceregler og
at man i den her pakke i det her lovforslag
skabe udbud som er unødvendige når man ser på
til systemet som faktisk er helt unødvendige
sammenhængen med prisen spørgsmålet er om vi nu ligger på så højt et niveau at det er et unødvendigt højt niveau altså så vidt jeg husker er niveauet
på hvilket niveau vi skal ligge
er det bare ministeren der beslutter det og så
nævne vores energiudspil det er jeg jo meget stolt af og jeg er klar over at det er meget vidtrækkende forslag vi har langt hen ad vejen men det er også nødvendige forslag
klimakrisen i møde med hensyn til forsyningssikkerheden
at vi får en en åben debat
en synlig debat en demokratisk debat om
og så skal vi have en debat om
ligge er det på transmissionsniveau er det på distributionsniveau
der kan arbejde med en dynamik eller er det borgere og
på den måde kan vi jo arbejde meget bredere
mener jeg ikke jeg har sagt det jeg har sagt er at vi skal have en åben debat om hvorvidt den skal være lavere og i så fald
lavere den skal være eller på hvilke
tak for de uddybende eksempler
jeg synes de var rigtig gode jeg manglede dem selv lige før men det er jo for eksempel den type dynamik at man som forbruger vil kunne vælge og sige
jeg for eksempel ikke har strøm om natten
det jeg foreslår er at vi tager den det åbne i stedet for at det bare bliver den til enhver tid siddende minister som kan vælge at sige nå nu vil jeg lige skrue forsyningssikkerheden ned til ni og halvfems
fordi det passer mig der vil jeg godt have at det er en politisk beslutning med en forudgående politisk debat om
række muligheder som er ved at blive udviklet og afprøvet i
som netop kan give det her intelligente net som herre thomas danielsen også nævner
den dynamik som jeg godt vil løfte
på et højere niveau så vi forholder os til den politisk her sådan at det ikke bare bliver ministeren der uden at vi andre opdager det beslutter nå men nu lemper
noget andet så det jeg efterlyser er blot at vi
tror ikke man kan tale om en
imod at komme deropad og i danmark ligger vi
gå lidt længere ned altså
og derfor vil jeg sige at ja jeg er fuldstændig enig i at det
at diskutere balancen mellem at lagre energi i danmark og at udveksle med udlandsforbindelser det er de teknologiske løsninger
at det bare er ministeren som
det er jo det der står i lovforslaget i dag
vælge at sige
der har jo været lidt debat og det var vist mig der fik den startet så derfor er den også relevant lige at tage her
men ministeren sagde også i sin tale at der var fokus på omkostninger
man kan spare en milliard kroner om året på at skrue
ville det være mere hensigtsmæssigt i mine øjne hvis man havde brugt variable tariffer således at
fortsat høj fødevaresikkerhed i danmark
det her forslag nok kan hjælpe især de virksomheder hvor man har gentagne overskridelser og hvor der måske er tale om
det her virker jo lidt som noget rod kan jeg høre
finde ud af lige præcis hvor grænsen går
er jo både grænser i fysiske størrelser som der har været debat om frem og tilbage men der er også grænser
hvem må ikke hvornår er er der tale om
hvis man tjener penge på et loppemarked er det så kommerciel virksomhed og
bliver ved som vi plejer
set at det fortsat giver mening altså jeg mangler lidt i det her
en dokumentation for at det rent faktisk vil
indtjeningsmulighederne derude
og jeg og jeg kan da mærke på mig selv at jeg
men det ærgrer mig når jeg kigger ud over landskabet at der er så mange skilte jeg vil gerne bibeholde
er unge mennesker har jeg læst et eller andet
en kæmpe konkurrence om
få opmærksomheden fra dem der kan købe noget
vil det være i orden ja men hvad med summen af en hel masse skilte kan vi ikke med det her forslag ende med at hver gang vi kører ind i en by
er der byskiltet og så er der bare halvtreds skilte omkring byskiltet der fortæller en hel masse kommercielle budskaber og der vil jeg nødig hen
i en periode nu hvor hvor internettet
er noget alle bruger især også til det her formål
hvis vi åbner op og skaber en større skilteskov ude i det åbne land så vil det generelt give en øget øget omsætning for de virksomheder der kan bruge skilte på den måde det kan man jo ikke
fra dag til dag det må man lave nogle nogle modelleringer af det er ikke et spørgsmål om om én annonce virker eller ej
at lave noget markedsføring på nettet som kan gøres ret billigt men de vil nok næppe have råd til at købe et kæmpestort skilt og få det stillet op og få lejet et areal hos en landmand til at have det stående og så
derfor jeg starter med at sige gad vide om det her lovforslag egentlig er færdigt for de her grænser er jo ikke fastlagt og
tak for det altså det jeg gerne lige vil
at når vi kigger nogle år frem
fyrre andre små skilte som hver især ikke virker dominerende i landskabet
dermed ikke rigtig har fået nogen effekt fordi folk når de kommer kørende kan nå at se hvad der står på alle de her tredive skilte mon ikke vi så vil se
kan vi godt lave skiltene lidt større sådan at dem der har råd til
forstå hvad det er ordføreren siger
jeg hørte lige før herre erling bonnesen sige at vi skal respektere princippet om ikkeforringelse men det her lovforslag giver en pulje på fire hundrede og tre og tyve
jo men alt andet lige
det her lovforslag tale om at der nu vil komme fire hundrede og tre og tyve
kvælstof ud det går da baglæns det er da en forringelse
debat her og det har vi gjort lidt om
og det ved jeg man forsøger sig med nogle steder og det er der
ser en fremtid men det her forslag handler
merudledning af kvælstof om vi skal reservere en ekstra pulje i en situation hvor vi faktisk ikke har et råderum og hvor vi endda
vi har en række havbrug de ligger i det
og noget af foderet og så videre ryger lige igennem
vandet hundrede gange man kan rense op
ofte i at vi kan udvikle det næste at vi
at der er potentiale i åbne havbrug til havs
at det kommer til at batte så jeg tænker at vi har en win win løsning hvis vi siger det er historie det forurener for
men men det jeg mener med det er
kan kan være rigtig svært for
på kvælstof der kommer
havbrug
kystvandenes samlede økologiske tilstand
det var jo netop det med de to adskilte sager jeg ville sætte spørgsmålstegn
derfor er det ikke to adskilte sager men én
som jeg ser det her kort over kystvandenes samlede økologiske
det her smarte som ordføreren fremhæver
når vi har brug for det bare fordi man vælger en udbudsmodel som
hvis vi skal udnytte den energi bedre
blæser meget så handler det jo om at investere i lagring af energi noget vi også taler meget om her i
overhovedet skulle bruge penge eller ej på at
vedvarende energi og det synes jeg var
er tempoet der er ikke det land i verden tror jeg hvor man slet ikke opstiller vedvarende energi og hvis vi skal nå parisaftalens vi skal nå at løse klimakrisen inden det går galt så
hvor vi mener at tempoet skal gevaldigt op klimarådet har tidligere
skruer man tempoet ned både i forhold til bevillingen men også i forhold til måden man gør det på
miljøorganisationer men også fra branchen selv der siger at
nettilslutning der
som flere andre ordførere også har nævnt
ikke rimeligt at stemme imod fordi
vedvarende energi ud af det her
men for os vil det nok også blive
om man vil fordi vi simpelt hen synes den her ordning
den foregående runde der vil man kunne gå ind at se
har udgifter og indtægter
går lige op med hinanden i vores samlede
hvor man lader sort energi
vil give langt mindre vedvarende energi
tror ordføreren at den anvendte udbudsmodel vil give mest vedvarende energi for pengene
også vil gøre det smart
hvis man i stedet læner sig op ad energistyrelsens scenarier
er der meget lille sandsynlighed for at det skulle blive så dyrt
vil det blive markant billigere
at se hvor langt man kan trække det
ikke ser særlig neutrale ud den ene er at man ikke har samme vilkår for nettilslutning
den anden er at man nu vil indføre en værditabsordning
klart færre gener mindre alvorlige gener ved
de uligheder og hvordan kan det så gå hen og blive teknologineutralt
jeg ville i virkeligheden også gerne høre ministeren om
vælger den anden udbudsmodel med feed in tariffer i stedet for den som
vælgere der har et hus der skal beskyttes og hvilke vælgere der er nabo til et hus der skal beskyttes
bliver fremlagt her er der jo ikke klageadgang for private projekter er ikke engang
sende en ansøgning ind til kommunen det er ikke klart om kommunen overhovedet kan afvise sådan en ansøgning og på hvilket grundlag men så kan man gå i gang med projekterne og de projekter
vil typisk have den effekt at naboerne længere nede
hvordan dynamikken nu er vil opleve
her er en problemstilling som jo kan se god ud for
meget større problemer for alle naboerne
grundejere er blevet enige om at lave deres projekt
på grund af det her projekt som altså bare kan sættes i værk
sagkundskab på det her felt man kan sådan set bare gå i gang
måske ikke for den enkelte nabo men for de næste otte
vil komme til at betyde noget for fredningerne men det vi kan se i lovforslaget er jo at
skal gå ind i de her sager det er alene kommunen der skal se på det her og der er i øvrigt meget lavere dokumentationskrav til projekterne det vil sige at man kan nøjes med at skrive
at skulle dokumentere yderligere for projektet så hvordan kan ordføreren påstå at det her ikke vil komme til at betyde noget for fredningerne det det vil da helt tydeligt komme til at betyde noget for fredningerne
i dag skal man beskrive hvilken betydning ændringerne vil have for fredning for natur
klart hvad forskellen er på fuld prøvelse og retslige forhold fuld prøvelse er jo når man kan gå ind i substansen retslige forhold
der står godt nok i lovforslaget at det ikke er hensigten at ændre beskyttelsesniveauet og jeg tror det var det
refererede til men i dag er det jo sådan at når man klager kan man gå ind og klage over forhold i forhold til strandbeskyttelseslinje klitfredning vvm tilladelse sø og åbeskyttelse fredninger og så videre og så videre
der kan man altså ikke gå ind og sende en klage der siger at jeg tror fredningen her
det her projekt eller den slags ting man kan kun gå ind
kunne man løse ved at kigge på at skabe en samtidighed i sagsbehandlingen
køre nogle forløb parallelt ved siden af hinanden sådan at vi kan få
hurtige afgørelser det ville være helt med på men det man gør her er jo at man fjerner dokumentationsgrundlag
demokratisk mulighed for indblanding
hvis man ikke længere skal dokumentere de ændringer der kan ske i natur i fredning
hen bare sætte projektet i gang hvis kommunen har givet tilladelse
og det er jo lidt mærkeligt når vi har fredningsnævnene der netop
kan nu bo op til tusind m væk fra kysten mod nuværende hundrede
hvorfor det hvilke behov er der tale om her ti gange er en voldsom udvidelse når kommunale projekter sættes i gang
der slet ikke klages hvorfor fjernes klageadgangen helt til private projekter
hvad skal man gøre i stedet for alternativet og enhedslisten har i sidste samling foreslået et nationalt kystråd