syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
og det kan man godt fordi det her er en forordning og den har direkte retsvirkning
den kedelige situation at det der gælder
ville være i konflikt med hvad der står i de danske toldregler og den lovgivning som som gælder
der står i forordningen for den har direkte retsvirkning og derfor er det kun naturligt at
tilpasser vores vores toldlov til
er lidt misforstået at sige at det der er tale om i lovforslaget
udviklingen af et it system det er rigtigt at vi skal udvikle et it system for i de kommende år kunne leve op til det der står i eus toldkodeks men it systemet har som sådan ikke noget med lovforslaget at gøre lovforslaget
at der er overensstemmelse mellem eus forordning
træder i kraft den første maj to tusind og seksten jeg ved og det er
stykke hen ad vejen også ganske negative
både skat og virksomhederne frem mod
som sagt en del der isoleret set ikke har noget med lovforslaget at gøre og det er også derfor der ikke
har ikke nogen økonomiske konsekvenser men samlet set vil
og udviklingen af det her nye it system jo have nogle konsekvenser blandt andet i forhold til til it
bekymring for i høringssvarene og det er en bekymring jeg som skatteminister tager
billig og så funktionel og så effektiv som overhovedet muligt for virksomheder
derfor har skatteministeriet også igangsat en tilbundsgående analyse af toldområdet i skat herunder de procedurer og it mæssige tiltag der er nødvendige for at gennemføre eu kodekset så
debat der har været her i dag
som alternativets ordfører rejser nemlig at man i forhold til
og hvor langt skat er fremme på det område skal se tingene i en sammenhæng der er it projekter der ikke er gået som de skal og det er naturligvis kritisabelt men sammenligner den samlede it udvikling og hvor skat er henne med andre lande
og det skal vi prøve at gøre i fællesskab men
vi skal anerkende at vi faktisk
nogle af dem skal så udskiftes
finde en løsning på og nye skal udvikles den slutning man ikke må
for eu for toldkodeksområdet såvel som andre områder er at man kan gå tilbage til kuglerammen
bruge it understøttelse it systemer og digitalisering er
udviklingen i den offentlige sektor vi skal så sørge for at gøre det med omtanke og vi skal også finde og prioritere de midler der skal til for at løfte de opgaver men men
at nå til en slutning om at så må vi ikke udvikle noget at så må vi ikke gå i gang med nye it projekter ville være forkert det er den forkerte vej at gå men man skal naturligvis lære af de fejl
ikke er et it system og derfor er de konsekvenser ikke beskrevet i i lovforslaget men altså en en ændring af lovgivningen som er helt nødvendig som følge af nye regler der træder i kraft per første maj to tusind og seksten
den kommende tid oplyse folketinget om
udviklingen af det her nye it system på toldområdet og også
i proces om eu toldkodeks og hver måned holder man
toldkontaktudvalget med fokus på ændringer som følge af eu toldkodekset der er lavet den her it følgegruppe
indsat en bestemmelse om at der en gang om året skal udarbejdes en revideret udgave af det arbejdsprogram der lægger rammen for it
vi holder øje med hvad andre lande gør sådan at vi ikke laver overimplementering og
der være en uoverensstemmelse og det vil skabe en forvirring om hvad der er gældende ret så det vi stemmer om
et it system det er en relevant politisk diskussion at rejse en relevant bekymring at rejse og den tager jeg til efterretning
hvis man ikke stemmer for det her lovforslag står
i den situation at der kommer til at være en forvirring om hvilke regler
og de regler der kommer til at gælde er ikke dem der kommer til at stå i loven
være en uoverensstemmelse ved siden af det er der så det her it system og den øvrige del af eus toldkodeks som rulles ud over de kommende år og i den proces
jeg gerne give tilsagn om at jeg vil oplyse folketinget omfang det overhovedet er muligt men inden den første maj to tusind og seksten tror
fungerer så det bliver så billigt som muligt så det kan tale sammen med de andre systemer der er jeg vil sige at det her altså er en udfordring der
tilfælde ikke er skabt af det danske skattevæsen men som følge af at man i eu har besluttet at lave et eu toldkodeks som er en god idé
beslutningstagere at når man beslutter sig for at lave en lovgivning
vise hvordan man så laver den nødvendige it udvikling så man ikke står i den uheldige situation som vi står i nu men det ændrer ikke ved at det ikke er det
til folketinget og så må vi finde nogle løsninger i i fællesskab
naturligvis nogle løsninger som og så
kræver nogle ressourcer dem ønsker jeg som skatteminister
som skatteminister og derfor er der sat gang i et arbejde for
helt præcist koster at
kan samarbejde med andre lande og det vil vi informere folketinget om jeg kan bare ikke love at man har et fuldstændig klart billede at
inden den første maj to tusind og seksten hvor dele af eus toldkodeks træder i kraft og altså har direkte retsvirkning
overensstemmelse mellem toldloven og det der gælder nemlig toldkodekset og de hindringer der er per første januar totusinde
beslutningsforslaget om listerne har haft den positive effekt på selskabsskattebetalingen som oprindelig var baggrunden for at få indført
debat om den del liberal alliance ønsker med det her beslutningsforslag
fungeret i tre år og blev som bekendt
socialdemokraterne det radikale venstre og socialistisk folkeparti og det blev vedtaget i folketinget med et må man sige snævert flertal
de tre partier og enhedslisten i venstre har vi fra starten været modstandere af de åbne skattelister hvorfor
ikke mener at skattelisterne viser det fulde billede af selskabernes samlede samfundsbidrag selskabsskatten er en brik en lille del af det positive bidrag som erhvervslivet er med til at give
det danske samfund uden et velfungerende
får vi ikke skabt de arbejdspladser som helt grundlæggende er fundamentet for det velfærdssamfund som danmark er i dag og som vi ønsker
skal vedblive med at være for det andet kan vi på ingen måde acceptere at nogle selskaber føler sig
det kan også være at der foreligger nogle meget meget store investeringer i det pågældende selskab som efter skattereglerne fuldstændig lovligt kan fradrages og at de investeringer så gør at man det år eller de år ikke betaler selskabsskat
som det danske samfund som sådan kan have meget meget stor gavn af for det kan være investeringer i ny teknologi
at åbne skattelister skulle have en positiv effekt på selskabsskattebetalingen hvilket netop var et centralt hensyn da lovforslaget i sin tid blev vedtaget
er altså ikke nogen undersøgelser der viser at åbne skattelister skulle have nogen positiv effekt på
minister at det ikke nytter at jeg som minister fjerner skattelisterne hvis et flertal i folketinget ønsker
må jeg sige at der igennem den seneste tid har været nogen usikkerhed om muligheden for at få et flertal til at bakke op om den her
der ligger jo mig bekendt en aftale blandt et flertal af partier
men med den her behandling af beslutningsforslaget får vi endeligt en afklaring
politiske situation og det ser jeg selvfølgelig
ønsker altså ikke som skatteminister
gøre noget som et flertal i folketinget ikke ønsker at
og al den stund at der er en aftale
afklaring af når det her beslutningsforslag er færdig med at blive behandlet i dag eller når det kommer til
var i opposition vi ønsker ikke de åbne skattelister og regeringen kan på den baggrund støtte
så kom der nogle skatteministre efterfølgende i den tidligere regering som ikke havde den samme retorik mens listerne eksisterede men
en meget negativ retorik om landets virksomheder der er altså nogle helt legitime årsager til at en virksomhed ikke betaler skat det kan for eksempel være at
og derfor er regeringens politik at vi skal forbedre rammevilkårene så
og få ryddet lidt op i nogle af de problemer som har hobet sig op over en årrække
jeg også åben over for at drøfte det det skal man være som en et parti mindretalsregering så vil
hvis man kan blive enige om hvad tingene skal bruges til
invitere nogle af de største bidragydere ind
at sige tak fordi de bidrager så meget til det danske samfund
spørgsmål og tanker som herre rené gade rejser og dem vil
gå konstruktivt til så i forhold til
de ikke omtaler os så positivt som
kunne tænke os men men det kan være svært
noget som offentlighedsloven som vi jo har haft en lang diskussion om
om alle mulige andre ting end det der i virkeligheden står i paragrafferne fordi der var nogle der brugte en retorik om
det vi egentlig stemte om som jeg ikke synes var
at folk bruger de oplysninger på ordentlig vis og
man jo se om man kan finde et flertal for at gøre noget andet det vil jeg som sagt gå
er klædeligt for folketinget sådan i meget stort omfang at slås om
så kommer der en rød regering og så gør man noget med et meget smalt flertal og så kommer der en blå regering
ruller det tilbage og så kommer der en rød regering igen
kunne lave en langtidsholdbar model for det her er
men vi fraviger ikke vores grundsynspunkt om
at man havde lavet nogle fuldstændige lovlige fradrag af store investeringer jeg tror teleudstyr så jeg tror der er nogle virksomheder
de åbne skattelister blev brugt i det tilfælde det kan
de blev hængt ud og da det så kom frem at der
en relevant debat at tage om man kan gøre noget ved det men det løser vi
analyse af det socialdemokratiets analyse kan jo så være
jeg vil bare sige hvis vi tager offentlighedsloven igen at der var socialdemokratiet og venstre enige om at der var nogle ting som det er fair at man kan få aktindsigt i
områder hvor det er okay at politikere kan mødes og diskutere ting uden at man skal se det på
i verden hvor der er mest offentlighed og gennemsigtighed i hvordan den offentlige sektor hænger sammen og det skal der
fortsat være og det kan også være på nogle områder
anderledes og lige så vel som det jeg foretager mig som enkeltperson hører privatlivets fred til
at få indsigt i og der handler det om at finde det
hvert fald ikke indbyde nogen til
åbne skattelister til at lave
hundrede største private bidragydere
vælge at gå men jeg tror nu det er bedst
at skat er noget privat for borgere og for virksomheder
nå men først om baggrunden for forslaget
desværre en helt ekstraordinær situation vi befinder os i som følge af at det
at standse inddrivelsen via
at vi stoppede den inddrivelse fordi man inddrev på i nogle tilfælde ikkelovligt grundlag
med at opbygge et nyt inddrivelsessystem frem mod to tusind og
det er selvfølgelig nærliggende at sige kan man ikke bare ansætte mange mennesker eller flere mennesker til det flere varme hænder i skat og jeg kan godt forstå at
nemme politiks synspunkt først og fremmest fordi hvis man skulle løfte den her inddrivelsesopgave med
de mellem fem og halvfjerds og firs milliard
man skulle ansætte mange hundrede måske mange tusinder til at stå for den manuelle opgave
den praktiske udfordring at man ikke bare
derfor er der altså en naturlig grænse for
ansætte flere medarbejdere man skal finde pengene og man skal finde de rette medarbejdere
forholde os til men
er i første omgang at etablere et
i stedet for at bygge et nyt stort it projekt som jo kan gå galt starter
i det små med at opbygge en midlertidig
man fået et fundament der gør at man over årene kan få
mere it understøttet inddrivelse men det kommer til at kræve mange år med meget mere manuel
vi tidligere havde troet vi skulle have med det lovforslag vi behandler i dag sikres der altså den nødvendige fleksibilitet
tage et skridt ad gangen og det er det vi kommer til at tage et skridt ad gangen
først bygges videre på systemet når fundamentet og de mursten der allerede
it jargon hedder agil udvikling
skal ses i sammenhæng med den lovgivning som folketinget i øvrigt enstemmigt og
mens it systemerne opbygges sker yderligere utilsigtet forældelse af fordringer under inddrivelse
der under høringen altså lovforslaget høring og i øvrigt også her i dag
rejst spørgsmålet om om der ikke kan åbnes for at kommuner og de kommunalt ejede forsyningsselskaber det kunne være vandselskaber som jeg tror herre martin
kan få adgang til selv at inddrive gæld
stor forståelse for at kommuner og andre fordringshavere gerne vil have inddrevet den gæld der ikke bliver betalt derfor er
har lyttet til og som jeg gerne vil se på
i samarbejde med kommunernes landsforening og kommunernes landsforenings formandskab som jeg har inviteret til et møde
i dagspressen én kommune der et sted gerne vil have mulighed for én ting en anden kommune vil noget et andet sted der bliver vi nødt til at lave en samlet løsning for kommunerne
man får en løsning som kommunerne samlet set kan leve med men som ikke gør at man bruger ressourcer på at opbygge otte og halvfems forskellige
kedelige nyhed er at selv om kommunerne fylder meget
mangler dem i likviditet i kommunekassen
den mindste det er mellem to og tre
men det er ud af en samlet fordringsmasse på de her fem og halvfjerds
fordringer så hvis vi bruger alle vores kræfter på at løse kommunernes problem
og det betyder altså at man ikke i fuldt omfang kommer til at stille alle tilfreds heller ikke alle kommuner
talerstol erklære at jeg er positivt indstillet over for at se på
man kan løse kommunernes problem
altså drøfte med kommunernes landsforening endelig synes jeg
en række præciseringer og justeringer der skal sikre et klart og entydigt hjemmelsgrundlag det gælder blandt andet i forhold til det betydelige antal modregninger skat gennemfører hvert år jeg tror også det var noget af det
hvis det her var noget nyt
uden forudgående partshøring det mener jeg godt man retssikkerhedsmæssigt kan stå på al den stund at der er tale om penge
dem modregner man så i det man ellers ville tilbagebetale
medarbejdere jeg har på fornemmelsen rune lund måske har et enkelt spørgsmål til mig her
der er ikke nogen derude der har de kompetencer
vi har brug for det er også derfor med med den
man man ansætter de der folk over de næste to år altså
gang med den manuelle inddrivelse
vi skal have et it understøttelsessystem vi skal så sørge for at det er et system der rent faktisk fungerer
man gik i gang med det vi nu må sige har vist sig at være en umulig opgave blandt andet fordi lovgivningen slet ikke er digitaliseringsparat
en af de ting vi så kommer til
dialog med den her forståelseskreds omkring skat ud af krisen om
datatilsynet og det de skriver i høringssvaret
jeg selv har spurgt ind til og det tror jeg er bedst at vi svarer skriftligt på
materiel uenighed i det der i lovforslaget lægges op til men
som minister tager høringssvar fra fra datatilsynet ganske alvorligt
for at vi har styr på ikke blot it systemerne
tværtimod om at vi sikrer borgerne så hensigtsmæssig en klagebehandling som muligt hvis skat ikke finder at en skyldner skal have medhold i sin klage skal klagen videresendes til skatteankestyrelsen der herefter træffer afgørelse men i første omgang
løst kan man sige hvis klager ikke får medhold
automatisk videre til til skatteankestyrelsen
i øvrigt oplyse at hvis skat kun giver skyldneren delvis medhold vil skyldneren have mulighed for at meddele skat at klagen fastholdes og så skal skat videresende klagen til skatteankestyrelsen
at den her justering af klagestrukturen på
men det er også vigtigt for mig som minister at understrege vigtigheden af
en effektiv inddrivelse kræver det at vi træffer nogle beslutninger hvor nogle af dem også
svære beslutninger jeg er glad for
stort flertal i folketinget erklærer sig villige og parate til det også nogle af de partier som ikke
hvor der kan være behov for at se på om ressourcerne og det mandskab der er til rådighed
det ville være uansvarligt at give flere ressourcer til skat
behov for at tilføre yderligere ressourcer det tror jeg vi kommer til
de nye it systemer der skal bygges derfor forlader vi to tusind og seksten med en
set ikke så optaget af om rammen er større eller mindre end
optaget af at skat bruger de ressourcer
for at spørge om hvad de nu mener der skal spørges om og så skal jeg som minister svare
jeg har svaret herre rune lund med et eksempel på en businesscase som dør
som viser at man ikke nødvendigvis entydigt kan sige at at der er en businesscase ved ved blot at ansætte flere
jeg siger bare i al stilfærdighed at det er noget skat har gjort gennem en årrække
utilfreds med den modregning som sagt klage over det det
forstået det faktisk ikke mange der har gjort i de forgangne år
et ikkeeksisterende problem vi diskuterer her i
breve går i noget forskellige retninger
man kan lave det hele man kan ikke både købe fordringer og samtidig give dem en større rolle i inddrivelsen der må man vælge hvilken vej man man skal gå og forhåbentlig kan vi
skal løftes både for staten men også for kommunerne og kan
en række af de samme ærgerlige konklusioner som vi allerede blev bekendt med i efteråret og som man i skatteministeriet og i skat
til efterretning og tage så meget læring af som overhovedet muligt og derfor styrkede vi også allerede i efteråret kontrollen med og overvågningen af
for at etablere et entydigt ansvar for udbytteprocessen og styrket kontrollen med refusionsanmodningerne i skat for det andet har vi sørget for at styrke overvågningen af udbetalingerne i skat generelt
sikre at der reageres mod mistænkelige udsving i udbetalinger
vil skat fremadrettet analysere trends og risikobilleder i forhold til organiseret kriminalitet og svindel for at være på forkant
er der gennemført tiltag i skat der sikrer at der i fremtiden vil blive fulgt langt bedre
kritiske revisionsrapporter en del af kritikken går også på
det siger sig selv at alle i skatteministeriet
der har været der i den periode rigsrevisionen har undersøgt fra to tusind og ti til to tusind og femten naturligvis tager kritikken alvorligt og det er helt afgørende at alle gør hvad de kan for at sikre
det ikke kan gentage sig netop derfor
styrker vi også departementets overordnede tilsyn med skat gennem et nyt tilsynskontor ligesom vi indskærper advarselsprocedurerne de såkaldte early warnings altså tidlige advarsler på dansk
koncernens medarbejdere samtidig skærpes overvågningen af skatteindtægterne for at forbedre muligheden for at
vigtige skridt for at minimere risikoen for at man nogen
som der var brug for det er også derfor at vi har tilført flere ressourcer til skat i efteråret sammen med den kreds af partier der står bag ved skat ud af krisen og jeg tror at man vil være tvunget til at gøre noget lignende for
hvordan man bruger de midler der er til rådighed og der var jo kontrol af det her område i skat desværre var
man bruger de ressourcer det er én ting men selvfølgelig kommer vi også til at diskutere om der skal tilføres flere ressourcer til til skat det siger jeg åbent og ærligt som skatteminister
gøre at vi kunne løse nogle af de problemer hurtigere
rune lund og i øvrigt andre partier her i folketinget som deler det grundlæggende synspunkt at pengene jo skal findes et sted
og håbe på at vi kan finde en politisk opbakning til løsninger jeg håber da
lovgivningen og vi kommer også til at diskutere tilførsel af flere ressourcer men pengene skal så komme et sted fra
i finansloven og det rammefald der er i de følgende år
en teknisk fremskrivning og det forudsætter at der ingen politisk indblanding
med de problemer der er på skats område kommer til at være nogle politikere som blander sig på den ene
den vigtigste opgave fremadrettet at sikre at noget tilsvarende ikke kan ske igen og derfor tog jeg allerede i efteråret initiativ til at styrke udbytteområdet markant
redegjort for i mit tidligere svar skat opretter primo og seksten en antisvindelenhed enheden skal analysere
med internationalt organiseret kriminalitet og moms
den her nye antisvindelsenhed vil altså bidrage til at
kontrollen med svindel
opfølgning er der også oprettet en ny styrings og analyseafdeling i skat afdelingen
består blandt andet af en nyoprettet enhed for revision og opfølgning som vil sikre at der følges op på særlig kritiske revisionsrapporter
derudover har jeg altså igangsat en række tiltag der skal styrke departementets overordnede
styrke risikostyringen både i skat og i skatteministeriets
og jeg arbejder også for at vi kommer til at tilføre flere midler til skat og det tror jeg på i de kommende år
pengene skal komme et sted fra og der skal i øvrigt være halvfems mandater i folketinget som vil
som skatteminister at gøre hvad jeg kan med de ressourcer der er til rådighed
ret stort trecifret millionbeløb her i efteråret med de partier der står bagved skat ud af krisen og jeg vil også som udgangspunkt drøfte med dem fordi de har sagt at de gerne vil til at genrejse skat
kan løse nogle af de fremadrettede problemer
er jo en diskussion mellem enhedslisten
det må man jo så se på jeg håber at vi i fællesskab kan
sikret at det rigsrevisionen kritiserede i deres revisionsrapport
i svaret fra september som der bliver spurgt ind til kunne man dog med fordel have været mere præcis
godt sige med det samme og det vil jeg godt beklage her i folketingsalen over for for folketinget og over folketingets skatteudvalg jeg blev tilbage i oktober og femten bedt om at redegøre for den såkaldte bankordning i svarene er der givet den ønskede redegørelse
og grundlaget for ordningens indgåelse herudover oplyses det supplerende at skat den to tusind og femten havde opsagt
og otte med bankerne og det er selvfølgelig relevant når folketinget spørger til bankordningen i svaret oplyses det at aftalerne
opsagt blandt andet fordi skat har vurderet at der i aftalerne ikke var sikret tilstrækkelig dokumentation for at der bestod det der
hedder et repræsentationsforhold mellem den enkelte udbyttemodtager og bankerne skat har gennemgået
betydning var at bankerne ifølge aftalerne hæftede for uretmæssig refusion af udbytteskat dette kunne betyde at skat reelt havde delegeret sine kontrolbeføjelser til bankerne det fremgår klart af svaret at
blev opsagt fordi den var problematisk men det kunne og burde have fremstået klarere
udtryk for at bankordningen ikke kunne anses for at udgøre en fornøden retlig ramme for refusion af udbytteskat og det har jeg også pointeret over for
mit embedsværk som jeg nævnte indledningsvis er det helt afgørende for
at oplysningsniveauet til folketinget og skatteudvalget er højt
at mit oplysningsniveau i denne sag har været på samme niveau som skatteudvalgets jeg vidste at bankordningen var opsagt fordi den var problematisk men at dette var udtryk for at ordningen
man havde uddybet hvad blandt andet i øvrigt dækkede over men fru lisbeth
om man har tillid til den opgave der bliver løst jeg prøver at gøre mit til at folketinget kan stor grad af tillid til mig og derfor
bare sige til fru lisbeth bech poulsens spørgsmål at det der bliver spurgt ind til jo ikke er hjemmelsgrundlaget
skat at det ikke er et tilstrækkelig godt svar der blev givet dengang og
men også er adresseret i lovbehandlingen jeg skal derfor for
af betydning for om alternativet ønsker at støtte lovforslaget eller ej sige at selvfølgelig vil man overholde persondatalovens
de ting der ligger heri er
alene inden for persondatalovens
rammer så den bekymring som alternativet har og som er helt legitim
selvfølgelig også gerne hvis alternativet ønsker det tilkendegive det skriftligt over for folketinget
identificere mig med den form for demokratisk civil ulydighed som herre rune lund opfordrer til
partier som sad i regering før den her regering kom til
blev diskuteret i folketingets europaudvalg og jeg minder om at man også har et ansvar for at sørge for at det bliver implementeret og et ansvar for at man finder pengene til at få det gennemført og det må vi så prøve at gøre
blev behandlet i folketingets europaudvalg i to tusind og tolv da man havde
en anden regering og hvor man burde være gået i gang med arbejdet med at finde ud af
jeg gør det gerne og jeg hjælper gerne med at få løst det her problem
toldkodekset som sådan
noget der bliver efterspurgt af dansk erhvervsliv det er nogle penge som vi skal
som skal investeres i at sikre bedre regler for afregning af moms sagt lidt firkantet
handler det om at man på eu plan skal gå væk fra at lave toldarbejde med gennemslagspapir men gå over til at have en form for
understøttelse af toldsystemet så vi får en situation hvor
henter en container ind i hamburg i madrid
den samme lette og simple toldbehandling det er noget der vil gavne dansk erhvervsliv det er noget der vil gavne det indre marked det er noget der vil gavne
kommer til at fungere i danmark såvel som i resten af europa
nu skal vi så sørge for at få det implementeret på rette vis få lavet de it systemer der er behov for og der opfordrer jeg til at vi i fællesskab finder nogle løsninger på
som skatteminister og jeg er ganske overbevist om at det her
er noget der vil kræve at vi finder nogle ekstra midler hvis man skal betale den regning som det koster at gennemføre
at det system man troede kostede nogle få hundrede millioner kroner da folketingets europaudvalg gav tilsagn i to tusind og tolv nu ender
i regeringen og også samle et flertal i folketinget
at man kan få gennemført eus toldkodeks så smidigt effektivt og billigt som muligt
er selvfølgelig behov for at finde noget noget finansiering til at løfte
den opgave men det er noget vi går i gang med når vi ved præcis hvad regningen er og det ved vi desværre ikke på nuværende tidspunkt
løber op i en stor regning det er det er forskellen derfor er det som sådan ikke så usædvanligt
at vi hurtigst muligt kan få afklaret hvad regningen er og få fundet ud af hvordan
af sin bolig skal pålægges indberetningspligt så skat automatisk får indberetninger om hvilke skattepligtige personer der har haft lejeindtægter via virksomhedens platform
bliver det jo billigere at eje en bil og hvis man kan udleje sin lejlighed bliver det billigere at have en lejlighed det vil sige at det giver flere muligheder
deleøkonomi som forretningskoncept udfordrer
der traditionelt set er blevet drevet virksomhed på
den sidste ende også skattekroner til statskassen
skal det samtidig understreges at det er vigtigt at aktørerne i deleøkonomien overholder de skatte og afgiftsregler der gælder og at der ikke opstår ulige konkurrencevilkår
i hvert fald set fra skatteministeriets og min side et klart behov for
at skabe et stort kontrolregime for
mest effektive måde at løse det her eller skats problemer generelt på jeg har derimod et ønske om at være i dialog med branchen som kan være medvirkende til at der findes gode og konstruktive og ikke mindst effektive løsninger
i løbet af foråret seksten påbegynde et analyseprojekt som skal give skat et nærmere kendskab til deleøkonomi herunder omfang af og eventuel pligt
der nedsat en tværministeriel arbejdsgruppe som skal se nærmere på vækstpotentialet i deleøkonomien
herunder hvordan de eksisterende brancher i den traditionelle økonomi for eksempel hotelbranchen transportbranchen
når resultaterne af skats analyseprojekter og resultaterne af analysearbejdet fra den tværministerielle arbejdsgruppe foreligger
i dag give det tilsagn til folketinget
gerne vil drøfte resultatet af de her analyser med folketingets partier og der synes jeg
på det skattemæssige område men altså på oplyst grundlag
give udfordringer også for skattesystemet men om en
er løsningen må jeg være ærlig at sige at jeg kan godt være i tvivl om
komme ind på hvorfor virksomheder som formidler deleøkonomiske tjenester via en hjemmeside i udlandet vil ofte ikke være skattepligtige i danmark de vil ikke
og derfor vil en indberetningspligt ikke kunne gøres gældende over
pålægge indberetningspligten men hvis selskabet kun har en hjemmeside hvor de formidler udlejning af lejligheder biler
den pågældende indberetningspligt
og har medarbejdere straks vil flytte
til et andet land fordi det typisk ikke vil være den fysiske placering af en medarbejder eller hvor man juridisk hører hjemme henne i danmark der er afgørende for om man
udlejning via airbnb
det er som sagt det teknologiske det vil sige hjemmesiden
område endnu et argument for at man skal være varsom med det
kan der indføres nok så mange indberetningspligter uden at det pågældende selskab
lejer sine aktiver ud er skattepligtig af lejeindtægten dog er der samtidig fradrag for de udgifter der er forbundet med udlejningen i forhold til udlejning af hele eller dele af egen bolig
der fastsat skematiske regler for opgørelsen af fradraget i lejeindtægten som udlejeren kan gøre brug af
benyttes et bundfradrag på fireogtyvetusind
ud fra forudsætningen om at de fleste kun udlejer deres bolig i få uger om året har det været skatteministeriets vurdering at lejeindtægten
opnået via tjenester som formidler udlejning af boliger som for eksempel airbnb
der ikke er noget bundfradrag og man er skattepligtig af hele indtægten og der har man selvfølgelig som skatteborger en forpligtelse til at indberette det beløb man er skattepligtig
jeg gerne gentage at deleøkonomi er et område som både jeg og regeringen kommer til at se nærmere på i den kommende tid vi ønsker at omfavne og videreudvikle den deleøkonomiske idé fordi den giver frihed og økonomiske muligheder for den enkelte
udvikler nye markeder som jo både på kort men i særlig grad på lang sigt kan føre til at staten og samfundet får skatteindtægter vi ikke får i dag men det forudsætter også at vi ikke bruger skattereglerne
slå deleøkonomien ihjel og det kan man hvis man ønsker det det ønsker regeringen
svare skat både som borger der benytter sig
drøftelse med folketingets partier inklusive
vi har et fagligt grundlag at gøre det på og det betyder også at
støtte beslutningsforslaget som det ligger
en god og klog måde at gøre det på for det skaber et incitament til
set tror at den mest effektive vej at gå
at lave en frivillig aftale mellem skattemyndighederne og nogle af de her deleøkonomiselskaber og overveje om det princip er noget vi
der er platformen er en hjemmeside der ikke er hjemmehørende i danmark så kan vi skabe et skattemæssigt incitament til at samarbejde med de danske skattemyndigheder til glæde for for virksomheden for borgeren der benytter sig af
udlejning og i sidste ende jo også for statskassen derfor synes jeg det er en vej man skal overveje
hjemmesider og apps og det er ikke en vej jeg synes er farbar for skattevæsenet at man skal gå ind og lukke og blokere hjemmesider men det er det eneste redskab
tænke alternativt i forhold til de traditionelle lovgivningsmæssige redskaber og og derfor
altså umiddelbart et problem i bare at stemme ja til
undersøgelse eller rapport om man vil ligger klar inden sommerferien jeg tror skat kommer til at kræve lidt længere tid
også hvis man skal finde nogle alternative lovgivningsmæssige
jeg gerne det tilsagn kan jeg ikke give her i dag men ved en
se nærmere på på den problemstilling det er noget der vedvarende kommer til at være under pres og derfor
tidspunkt til at være et behov for at vi måske ser på om de regler skal ændres men det tilsagn kan
indgå i en dialog og indgå frivillige aftaler med skattevæsenet hvis man ikke gør det
det der ligger her i beslutningsforslaget og det der
i al stilfærdighed sige at der står vi som skattevæsen ikke så stærkt
kan pålægge en indberetningspligt over for selskaber som ikke har fast driftssted eller er hjemmehørende og skattepligtige
isoleret på indberetningspligten men også på nogle af
jeg fornemmer de fleste partier vil nemlig deleøkonomien blomstre men at skat selvfølgelig også får sin del
ikke betaler en eneste krone i i selskabsskat
jeg appellerer til at vi tænker nyt og innovativt også i vores skattesystem for at løse den her udfordring i stedet for at hive gamle kendte redskaber som
deleøkonomi og teknologi som en driver i deleøkonomi og vores samfund som sådan er noget vi kommer til at se meget mere til
den skattepolitiske diskussion af hvordan får indrettet skattesystemet sådan at staten
jeg ikke referere den her men jeg kan bare sige at jeg sendte det klare signal
om at finde den gode og lette måde gøre det på for skattevæsenet for airbnb
jeg tror at jeg for mange år siden da jeg sad i folketingets skatteudvalg fra to tusind og syv til to tusind og elleve stillede den daværende regering et spørgsmål omkring det og
at sikre at skat bruger sine ressourcer på den bedst mulige måde
behov for at vi giver skat de nødvendige værktøjer til at skære de ting væk som langt de fleste af os er enige om er helt tossede
har jo været eksempler på at folk har modtaget en check fra skat på helt ned til en øre fordi det er det loven siger og samtidig koster det jo altså næsten to hundrede kroner
kroner for skat at udstede checken
det giver efter min opfattelse i hvert fald ikke meget mening
nærmest sige ren ebberød ebberød bank som jeg tidligere har været ude
især fordi mange af os forståeligt nok ikke vil tage turen i banken for at indløse checken på en krone eller en øre
udtryk for at vi mener at to hundrede kroner er en bagatel det tror
det herre rune lund var inde på for nogle mennesker kan to hundrede kroner være mange penge
skat penge og svaret er altså at selv om to hundrede kroner kan være mange penge
den foreslåede bagatelgrænse er målrettet situationer hvor skat i
understrege at bagatelgrænsen ikke vil have betydning hvis udbetalingen sker direkte til borgerens nemkonto
enklere regler for acontoskat og indberetning af virksomheders kontantkøb
selskabernes adgang til at betale acontoskat i forbindelse med etablering af nye koncernforbindelser betyder at reglerne nu gøres
forslaget om forlængelse af indberetningsfristen for virksomheders kontante køb af varer og ydelser vil give virksomhederne længere tid til at foretage indberetning og dermed bevare fradragsretten for deres køb så samlet set
er det altså et lovforslag der sikrer enklere og mere smidige regler for borgere og for virksomheder og jeg noterer mig at der ser ud til
en bred politisk opbakning til lovforslaget selvfølgelig med
i sagens natur på i udvalgsbehandlingen det der kan
jeg nævner det som en mulighed udfordringen i forhold til at lave om i det
vil kræve særlig systemtilretning af skats systemer og så løber vi altid ind i at skat
nogle ret gamle it systemer hvor det kan vise sig at være enten
visse systemtilretninger men altså hvis der er et ønske fra folketingets side om at se nærmere på nogle ting i udvalgsbehandlingen
den politiske drøftelse
er også borgere der har skrevet og undret sig over hvorfor de får checks på så
det vil tjene os til ære at vi finder en en løsning på
en positiv modtagelse både af den del der handler om en skattebegunstigelse for medarbejderaktier og af den del der vedrører skattefrihed for godtgørelse til visse asbestofre jeg vil godt som som venstres ordfører også var inde på sige
hvert fald for mit eget vedkommende sige at som skatteminister lå der ikke et forsøg bag
at få nogle til at stemme for noget som de ikke var glade for men alene den praktiske overvejelse at jeg forstod at
opmærksom på at det krævede en ændring af lovgivningen
det der var i satspuljen og der
jo lidt svært for en regering pludselig at sætte et lovforslag på når der er tale om en begrænset ændring
den mulighed der lå lige for at sætte det ind i et lovforslag der skulle fremsættes og det blev så det her
praktisk problem men hvis folketinget ønsker en deling
sker så kan man stemme for de dele af de to lovforslag som
er at der er flertal for begge dele
ligger her så udmønter det altså en del af finansloven for to tusind og seksten forslaget forbedrer selskabers mulighed for skattemæssigt at aflønne de ansatte med medarbejderaktier det bliver hermed som også flere ordførere
lettere for helt almindelige lønmodtagere at investere i og være medejer af deres egen arbejdsplads det er vigtigt for det kan forbedre motivationen og engagementet til gavn for både virksomheder og medarbejdere og i sidste ende
været kritik og forslag til ændringer forbedringer om man vil af lovforslaget nogle er imod ordningen
ordning således som det aftalt i forbindelse med finansloven lægger sig tæt op ad den tidligere ordning for individuelle medarbejderaktier og jeg mener at
en rimelig balance mellem incitamentet til
modtage aflønning i form af aktier i det selskab hvor man er ansat og andre hensyn herunder blandt andet hensynet til almindelige skatteretlige principper
at ordningen især retter sig mod højtlønnede til det vil jeg blot bemærke at selskaberne jo selv bestemmer hvilke ansatte der skal tilbydes de her
endvidere vil regeringen som det også fremgår af regeringsgrundlaget fortsat sænke skatten for de laveste arbejdsindkomster så gevinsten ved lavtlønnet arbejde bliver større nedsættelsen af indkomstskatterne vil komme alle i arbejde til
drøftelserne om en kommende skattereform tager vi som de fleste i hvert fald ved
men ambitionen om skattenedsættelser
en målrettet ordning der kan skabe mere motivation og engagement hos hos ansatte og derfor
har ønsket det her og det er et ønske der er blevet imødekommet under finanslovsforhandlingerne ligesom
dansk folkepartis ønske om at give at give flere penge
til ældreområdet til sundhedsområdet
er jo så et af de forslag der afspejler den samlede finanslov som jeg synes er rimelig og
det er sådan den ene del af regeringens politik så vil vi jo så til efteråret sænke skatten på arbejde generelt og de ting skal man altså se i en sammenhæng i forhold til til provenuet
rigtigt at der blev afsat ti millioner
til provenuvirkningen af den tidligere ordning som
finansloven for to tusind og tolv det fremgår af aftalen at mindreprovenuet skal konsolideres i forbindelse med gennemførelsen af lovforslaget og heri ligger jo altså at der på daværende tidspunkt var usikkerhed knyttet til skønnet over det mindreprovenu
forklare yderligere hvordan
det skal være lettere at drive virksomhed i danmark og jeg finder det derfor som en række ordførere her
har givet udtryk for i dag positivt at lovforslaget gør reglerne for danske leasingvirksomheder mere fleksible mere simple og mere tydelige
udtryk for at de bliver mere fleksible mere
jeg forstår så udmærket den bekymring som sfs ordfører fru lisbeth bech poulsen giver udtryk for nemlig at det kan være svært at forstå dybden af reglerne og derfor
det helt rigtige at stille en række spørgsmål
som skatteministeriets dygtige embedsmænd så må svare på så har man
jeg forventer nu at de spørgsmål vil vise det der er afspejlet i bemærkningerne
det her ikke er udtryk for at ændre
den enkle tilføjelse at der bliver sat flere ressourcer af til kontrol på på området
kontrolindsatsen som jeg nævnte før at holde fast i visse værnsregler for at sikre mod misbrug
leasingbilreglerne efter min opfattelse
er der balance her i forslaget mellem fleksibilitet og værn men det er fint at folketinget via spørgsmål til lovforslaget går den balance efter i sømmene
glad for at vi nedsætter gebyret for ønskenummerplader som jo altså blev sat for højt det bliver ikke sat så langt ned som det var
ikke tager meget fejl men lander altså mellem ellevetusind
ser ud til at være bred opbakning til lovforslaget ser som sagt frem til den
sanering af fondsområdet udligningsskatten på pensioner og affaldsgebyret det fremgår således
ikke på forhånd udfaldet af kommende politiske drøftelser og kan af den grund ikke redegøre for hvornår
at folketingssamlingen bliver udvidet men helt grundlæggende
spørge til noget som som er rent spekulativt
men hvad der kommer ud af de drøftelser i finansministeriet ved man jo først
man gør noget ved det det kan også føre til at man ikke gør noget ved det hvis man ikke gør noget ved det
skal der ikke fremsættes lovforslag hvis man gør noget ved det står der
om at man skal fremsætte lovforslag i den her samling det kan jo være i næste samling
afsat ekstra ressourcer til at blive klogere på og begrænse
regeringsmagten tidligere der stod det højt på den skattepolitiske dagsorden og derfor har man også som led i den aftale der i to tusind og fjorten
og skat har med
igangsat en række analyseprojekter der skal afdække risici
ressourcer til en mere traditionel kontrol på skattelyområdet det er eksempel det her projekt money transfer som har genereret et stort skatteprovenu skat benytter sig selvfølgelig af det styrkede internationale samarbejde der er etableret på skattelyområdet både i forbindelse
for ressourcer til skat ud fra de opgaver og udfordringer
åben over for at drøfte med folketingets øvrige partier om der på sigt
for yderligere ressourcer til indsatsen mod skattely grundlæggende grundlæggende er det dog mit udgangspunkt at det er skats ledelse
ansvaret for at prioritere skats ressourcer inden for de rammer der er afsat
skats ledelse der har fagligheden til at prioritere ressourcerne og til at vurdere hvor de vil have den største effekt og det gælder også i forhold til indsatsen mod
være den bedste måde at bekæmpe skattely på
den internationale lovgivning er på plads og der hvor jeg tror vi kan samarbejde
i folketinget men internationale regler der gør at vi kan håndtere det her som et globalt problem det tilsagn vil jeg gerne give til jesper petersen for
adgang til de her papirer de medier der har dem vil
og samarbejde med myndighederne så man må vente til man kan få dem af
andre samarbejdspartnere og den opgave mener jeg at skat er rustet til med den nuværende bemanding
der jo komme yderligere sager og så er jeg sikker på at spørgsmålet kommer op derfor udelukker
sig jeg kan ikke udstede nogen garanti men jeg kan sige at på nuværende tidspunkt
rustet til at håndtere udfordringen selvfølgelig
ændre dansk lovgivning kan man arbejde internationalt kan man udveksle oplysninger i større omfang kan man få større selvjustits
i rådgiverbranchen de ting arbejdes
der kommer initiativer og jeg lytter også til
jeg har derfor fuld forståelse for hvis der er nogle af ordførerne der ikke synes at det her lovforslag er det mest enkle som
objektivt set er rigtigt selv om det er komplekst
øget klarhed over retstilstanden på en række punkter i erhvervsbeskatningen
mod den utilsigtede udnyttelse af virksomhedsordningen har for eksempel været kritiseret for manglende klarhed om de skattemæssige konsekvenser ved at stille virksomhedernes aktiver
og sundt princip jeg mener at ændringerne er medvirkende til at sikre at virksomhedsordningen fortsat kan fungere som en god ordning der giver de selvstændige gode vilkår for deres
lovforslaget følger også op på regeringens målsætning om at udbyttebeskatning skal være robust og det er jo
herre brian mikkelsen fra det konservative folkeparti har været inde på
et oplæg til politisk samling blandt andet tilkendegivet at skatteministeriet vil analysere de gældende regler for beskatning indeholdelse og indberetning af udbytte med henblik på at sikre at reglerne
konstateret at der er to muligheder for at der efter de gældende skatteregler for investeringsinstitutter
udbyttebeskatningen ved at skattepligtige udbytter konverteres til skattefrie avancer kort sagt
peges der på to områder hvor man helt kan slippe for
kigger på høringssvarene og
nogle af de ting som bliver sagt her i dag
er en række partier der kommer med reelle indvendinger
for meget og det er jo fair at tage den diskussion
den tager jeg gerne i udvalgsbehandlingen men jeg kan ikke som skatteminister når der er blevet svindlet for et stort milliardbeløb på udbytteskatteområdet
lukke hullerne grundigt altså til at acceptere
vi må diskutere i den kommende udvalgsbehandling det sidste var mere en politisk betragtning og det er også årsagen til at vi fremsætter det her
vel vidende at det på en række områder går imod noget af det der i øvrigt er regeringens dagsorden og også dagsordenen for en række af de partier der har været
nemlig at vi gerne vil sikre mulighederne for
lukkes de her omgåelsesmuligheder
er muligt at målrette indgrebet men som sagt er det afgørende for mig og det håber jeg også at det er for et bredt flertal i folketinget
at folketinget færdigbehandler det her
inden fremsættelsen af lovforslaget og inden førstebehandlingen
og virkninger under udvalgsbehandlingen ligesom jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget
der er rejst det ene er de provenumæssige konsekvenser
eu lovgivning og domme i eu regi det vil sige
man vil nå frem til at den fortolkning der er
det er domme ved danske domstole
folketinget og jeg som minister forpligtet
hvis det er domme ved eu domstolen
dem i dansk lov selvfølgelig være en fortolkning
ud i udvalgsbehandlingen men jeg tror
affald og det er deponeringsanlægget der
tilskynder til at så stor en del af affaldet som muligt genanvendes i stedet for at blive
derfor er genanvendelse afgiftsfrit
det er mærkeligt at havnene skal betale
til den udfordring at et deponeringsanlæg ikke kan skelne mellem om affaldet er fisket op
er bare svært for mig at se nogen ligetil
jeg forstår godt at havnene gerne vil slippe for at betale afgiften men men det bliver svært at kontrollere hvor affaldet
kommer fra det er det der er vanskeligt det jeg kan sige til spørgeren er at jeg har nedsat et saneringsudvalg der
den her problemstilling som jeg synes er fair
vil jeg lade indgå i det udvalgsarbejde så
er afgiftsfritaget og jeg forudser
fritog havnene det kan man politisk vælge at gøre så
noget er fisket op af havet men noget er måske også kommet i havet på en eller anden måde
uhensigtsmæssigt der er også den mulighed at man politisk kan beslutte ikke i regi
havnenes samfundsansvar ved at kompensere dem i et eller andet omfang men det ligger uden for mit
vil løse det ved at lave en fritagelse som jo er én model
den administrative opgave og arbejdsbelastning
det vil være formålstjenligt at danske havne kvalificerer det
kigge på det vi bliver ikke politisk uenige om at det kunne være en god idé at finde en god løsning på det her og det kigger saneringsudvalget så
syvtommersøm at
altså skatteunddragelse og også international skatteunddragelse via skattely er et højt prioriteret emne for mig og for regeringen forespørgslen
udspringer jo af de rystende afsløringer vi så tilbage i to tusind og fjorten om multinationale selskabers hemmelige skatteaftaler med luxembourg
den massive brug af hemmelige skatteaftaler og skuffeselskaber afsløret
i de to læk finder
amoralsk og urimeligt over for alle dem der betaler den skat de skal
mod alle lovlydige borgere det skal stoppes og minimeres i det omfang det overhovedet er muligt da det er skadeligt
der heldigvis vil jeg så sige bred enighed om både i danmark og i udlandet og derfor ikke enig med herre jesper petersen
er ret enige om vigtigheden af dagsordenen
netop det forhold at der internationalt er enighed om at vi skal bekæmpe brugen af skattely og ikke mindst skatteunddragelse er efter min
opfattelse helt afgørende og det er regeringens klare opfattelse
gøres noget men at enegang fra dansk side ikke er vejen frem det i virkeligheden batter er samarbejde hvor det internationale samfund står sammen og sender ikke blot et klart signal men også
der ikke har forstået budskabet om at vi ikke vil acceptere skattely og ulovlig skatteunddragelse regeringen ser det som en international opgave der skal løses internationalt og det arbejder vi
jo også glædeligt at der er fremdrift både i eu og i
er dér resultaterne skal skabes
i takt med at resultaterne skabes er det yderst vigtigt at skat udøver en selvstændig og aktiv myndighedsrolle og følger op på at anvende de forskellige muligheder
forbindelse med lækkede oplysninger om den såkaldte hsbc sag blev skat i foråret
den mest fornuftige vej til at bekæmpe skattely og skatteunddragelse er altså ved at styrke det internationale samarbejde og den del af den plan som socialdemokraterne har frem kan vi fuldt ud tilslutte os
fra flere sider været rejst spørgsmål om bankernes rolle i forbindelse med lækket fra advokatfirmaet i panama regeringen tager naturligvis bankernes rådgivning alvorligt
skridt til politiske drøftelser når finanstilsynets redegørelse om bankernes rolle
skattemyndighederne kan identificere enheder og arrangementer der involverer skatteunddragelse det foreslås endvidere at
skal stå for udvikling af fælles internationale standarder for registrene og for udveksling af oplysninger mellem landene det er et forslag den her regering hilser
træde i kraft fra første halvår to tusind og sytten man skal heller ikke glemme det allervigtigste redskab nemlig den automatiske udveksling af bankoplysninger efter
common reporting standard det system indebærer at hvis en dansker åbner en konto i udlandet
får myndighederne automatisk oplysningerne på samme måde som hvis
til dato er der en hundrede og en jurisdiktioner der har underskrevet aftalen
min opfattelse at hvis man har oplysninger der kan hjælpe skat med at afsløre skatteunddragelse
midten af to tusind og sytten kommer til at give skattevæsnet
nogle stærke redskaber til netop at komme ulovlig skatteunddragelse og skattely
den støtter den danske regering og vi bakker
må bare minde om
blive enige om definitionen på skattely
folketinget men men det spørgsmål udestår
danmark også støtter langt hen ad vejen det handler om at
sine aktiviteter inden for eu
overskud og betalt skat og forslaget omfatter koncerner med en omsætning på over fem