syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
natos interesser eus interesser
interesser hvor ser ordføreren kongeriget
sig overset og ikke inviteret med til bords når der diskuteres emner som har med grønland at gøre
bør man gøre for at sikre at den der ligeværdighed
når vi scanner det igennem kan vi se at der er en masse aktivitet der pågår i
arktiske område også uden for de tyve pct som som indbefatter kongeriget
den russiske side det rører på sig på den amerikanske side det rører på sig hos canadierne
briterne også er hen over og sikrer og beskytter vestlige interesser hvad er udenrigsministerens bud på hvad man kan se af udfordringer i den nærmeste tid
fra udenrigsministeriets side mener der kan komme af udfordringer i form af
er der alligevel en oprustning i gang som alle kan se vi ser det
form af at russerne opruster i i arktis vi ser også amerikanernes interesse
lufthavne i grønland hvad er er kongerigets udfordring i
rivende forandring
større medindflydelse på verdenspolitikken på rigsfællesskabspolitikken men også generelt på politikken
for arktis
ikke er så ambitiøs og heller ikke
transparent som man
jeg tror at det er utrolig vigtigt at man har en arktisk strategi som alle føler et stærkt medejerskab af
store fortalere for så jeg håber at den nye
strategi der kommer vil være en strategi som alle føler
en del af alverdens øjne hviler på arktis i øjeblikket grønland og hermed også rigsfællesskabet
alle ser på hvilke muligheder arktis kan bringe hvad angår forsvar geopolitik infrastruktur og turisme og fremtidens
jeg ser natos oprustning i arktis
fremtidige relationer mellem danmark og grønland hvordan ser statsministeren på arktis ikke bare rigsfællesskabet men arktis
velvilje til at være med til at sikre at infrastrukturen i grønland kommer på højde med
i vores samspil i rigsfællesskabet når det er sagt vil jeg
lavspændingsområde amerikanerne har meldt sig på banen
lufthavne hvad betyder det
som ikke er godt for for miljøet og som
på nogen måder vil acceptere stadig væk
fn observatøren også givet os støtte
hundrede og firs million kroner realistisk eller hvad er
for at sikre at formålet med fns menneskerettigheder overholdes overalt i verden dette er særlig vigtigt
det vil forhåbentlig kunne sikre en mindre konfliktfyldt fremtid inden for riget på dette område den situation vi har set de sidste par år hvor regeringen
lande vi og danmark gerne vil samarbejde med forholdet til kina er selvsagt nævnt
i regeringens strategi regeringen
så selvstyret kan genvinde sin position som en troværdig handelspartner vi har store eksportinteresser i kina og kina ejer allerede
mine i grønland samt andele i andre den grønlandske regering har netop annonceret at man ønsker at placere en
planlægger at lave en slags screening i forbindelse med udenlandske investeringer i landet så områder
jeg vil i den forbindelse gerne fastslå at den oprustning i arktis som jeg henviste til alvoren i allerede i forbindelse med vores arktiske debat ikke kun foregår i rusland sådan som det kunne se
at være en varslingsstation til at blive en aktiv agent i både missilskjoldet og den generelle kamp om magten i rummet en vurdering af konsekvenserne af hele det aspekt savner jeg i regeringens
mere konkrete handlingsplaner på en række af de områder som strategien nævner som indsatsområder det vil jeg forfølge via spørgsmål til ministeren
globalt samarbejde inden for de
infrastruktur og handel
resulteret i gnidninger mellem
nuuk og københavn og hele spørgsmålet om sikkerhed og og udenrigspolitik er blevet bragt på bane uden at det rigtig
sammenhæng tror jeg det er utrolig vigtigt at nuuk og københavn
også på spørgsmål om kina det kræver at man er ærlig over for hinanden og ser på hinandens intentioner bag
det danske kongerige både i forbindelse med debatten i salen
om danmarks udenrigs og sikkerhedspolitik
er det bemærkelsesværdigt hvor lidt man i danmark beskæftiger sig med hvad det betyder for rigsfællesskabet at have
en af usas vigtigste militærbaser placeret i grønland med nærlæsning af rapporten fremgår det med tydelighed at det der foregår på thulebasen er direkte med til at forstærke den russiske militære oprustning i arktis jeg kan således citere rapporten
gennem årene er det lykkedes visse danske politikere at så tvivl om hvem der har ansvaret for oprydningen
nu hvor områderne er blevet civile og derfor hører under det grønlandske selvstyres ansvar men indførelsen af det grønlandske selvstyre har altså ikke betydet at vi dermed også har overtaget ansvaret for
er danmark klar til at tage det fulde ansvar for oprydningen efter militære aktiviteter i grønland altså i lyset af
er det en meget begrænset viden som vi i grønland har om amerikanernes tilstedeværelse i vores land når vi spørger regeringen er der ikke noget ekstraordinært i gang på thulebasen mens vi
i amerikanske medier kan læse om væsentlige opgraderinger af radaren kunne man forestille sig at
fns rettighedskonklusion og statsministerens udmelding om mere udenrigspolitisk inddragelse kunne være byggesten til at lade os i grønland vide hvad amerikanerne foretager sig på vores jord
negative konsekvenser for det enkelte menneske familien og samfundet det er et ansvar som vi alle bærer uanset om vi er en myndighed
jeg vil gerne kvittere for at man i lovforslaget har været opmærksom på den
og stedsøskende som har været
fra et familiemedlem naalakkersuisut iværksatte tilbage i august strategien killiliisa lad os sætte grænser for perioden to tusind
og lytte til deres tanker og ønsker for grønland som en af repræsentanterne for det grønlandske folk
hvordan danmark bedst kan være med til at fremme udviklingen i grønland
de unges kendskab til rigsfællesskabet midlerne skal iværksætte håndgribelige initiativer såsom studieture højskoleophold og dokumentarfilm om rigsfællesskabet jeg tror på at dette initiativ vil
for alvor kunne styrke kendskabet til rigsfællesskabet
der er behov for at styrke sameksistensen i rigsfællesskabet som grønlænder er man dansk statsborger men mange kan have brug for hjælp med det danske sprog særlig når man kommer som nytilknyttet
jeg har derfor tidligere efterlyst en mere konsekvent og sammenhængende indsats i forhold til
til at forbedre det grønlandske retsvæsen både sort på hvidt i regeringsgrundlaget og via bevillingerne på finansloven
af lønforholdene for politiets og kriminalforsorgens ansatte i grønland et område der er blevet forsømt i alt for mange år de grønlandske betjente får mindre i løn end deres danske kollegaer trods samme uddannelse
samme arbejdsgiver senest har fængselsforbundet krævet at regeringen træder til med en ekstrabevilling på til grønlandske anstaltsbetjente
i grønland i indeværende folketingsår åbnes det første fængsel i grønland bedre sent end aldrig det er glædeligt for de dømte
for det kommende år retssikkerheden i grønland skal styrkes så vores retssikkerhed bliver på samme niveau
danske der er fortsat fjorten ud af tres bygder der ikke har lovens repræsentant i form af en kommunefoged sagsbehandlingstiden ved retssager er
og så er der ikke mindst forældede detentioner
alvorlig kritik af de manglende søkort der som bekendt er blevet flere år forsinket grundet udflytningen af geodatastyrelsen til aalborg
meget at tage fat på det grønlandske samfund i danmark udgør mere end attentusind personer til dem er der én grønlandsksproget præst under den danske finanslov ønsket om mindst én præst mere og om eget grønlandsk menighedsråd har
i flere år det er et stort ønske som
etableringen af et frivilligt beredskab fortsat indhentning af data til at understøtte submission til kontinentalsoklen
mærkbare resultater det gør vi ved at lytte til hinanden regeringen skal roses for langt hen ad vejen at have lyttet til
og samtidig have vist en grundlæggende vilje til at
handling bag ordene men der er stadig meget at tage fat på jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige rigtig glædelig jul til alle jer her i salen og alle kollegaerne i morgen skal jeg nemlig tilbage til sneen
ja fire år er ved at være omme
spændende at være her i folketinget og arbejde
der er også blevet skabt en masse gode resultater for det grønlandske folk
men når usa har råd til at investere milliarder i dansk produktion af militært udstyr til deres krigsmaskine har de vel også råd til at betale for i hvert fald dele af
baser den samme krigsmaskine har efterladt i grønland samtidig kan vi læse i medierne at usa har bidraget med hundrede million dollar til oprydningen efter nedlagte stationer
den vestlige verden en sikkerhed som også gavner resten af verden som vi
spørgsmålstegn ved men vi sætter spørgsmålstegn ved hvad amerikanerne gør i grønland
for grønland usa har alt for længe ikke
en situation som danmark alt for længe ikke har gjort noget seriøst ved derfor klagede min partiformand fra nunatta qitornai vittus qujaukitsoq i sin tid til fn
dette forhold fns menneskerettighedskommission erklærede at ansvaret for al denne forurening alene var danmarks det medførte at danmark pludselig kunne finde en hundrede og firs million kroner til denne oprydning fortidens
ikke trækkes tilbage og derfor skal fn også handle derefter det er vigtigt at sikre at respekten og samarbejdet mellem grønland danmark og usa fortsætter på en måde så vi alle er tilfredse
vi alle får noget ud af det i grønland er der forståeligt nok en forventning om at vi bør blive
kompenseret for at stille vores land til rådighed for amerikanernes militære aktiviteter indtil nu er vi blevet forskånet for krigshandlinger i forbindelse med usas tilstedeværelse
tvangsflytninger atomuheld eller forurening af vores dyrebare natur det bør være på sin plads at der skal arbejdes for en ny aftale mellem grønland danmark og usa som
herinde i salen at den beslutning blev truffet og jeg synes
det ville være helt på sin plads at det også var herinde i salen
erkendte at det ikke var den rette beslutning man
og fuldførte også eksperimentet på vegne af beslutningstagerne i to tusind og femten undskyldte red barnet
var en krænkelse og i strid med børnenes grundlæggende rettigheder lever man i et samfund hvor man respekterer børnenes grundlæggende rettigheder
helt naturligt at man sagde undskyld hvad er det der gør at man ikke vil
handling som red barnet gjorde trods af at
for den erkendelse
at en undskyldning vil være altafgørende for at få et godt liv i den resterende tid
at komme med en officiel undskyldning
og nu har socialdemokratiet en anden holdning jeg
tidligere men de folk
som har været berørt af grønlandseksperimentet siger netop selv at en undskyldning er altafgørende for at komme videre med livet som individer
individuelle side af historien om eksperimentet som har en meget stor betydning og ikke bare en historisk udredning
at det er den individuelle side som har stor betydning
personlig undskyldning har stor betydning for dem
komme videre med hvordan ser venstres ordfører på den individuelle side
handler om en undskyldning til de to og tyve grønlandske børn der blev fjernet fra deres familier og sendt til opdragelse i danmark i begyndelsen af
sjælen flere mistede deres sprog deres hjemland og deres familier historien er beskrevet i bøger og film det er et af rigsfællesskabets sorte kapitler
var sidste måned i nanivalut for på den canadiske regerings vegne at undskylde at canada for
tid siden havde fjernet børn fra inuitfamilier og sendt dem på kostskoler
tresserne australien undskyldte i to tusind og
kidnapning af børn under kolonitiden men hvad er det der gør at en lang række gamle kolonimagter sagtens kan sige undskyld for deres tidligere ugerninger i kolonierne
den erkendelse ikke er nået til danmark
at forsone begge sider med deres fortid
i to tusind og nitten gav red barnet en officiel undskyldning til de to og tyve
før socialdemokratiet sidst kom i regering lovede de faktisk at komme med en undskyldning når de fik magten men den udeblev den principielle undskyldning fra regeringens side udeblev ifølge rygter har vi hørt
at der ville komme større sager ud af det så bøjede man sig og svigtede også dette løfte men forhåbentlig ser det nu anderledes ud sådan som vi
på socialdemokratiets ordfører i dag hvis de kommer i regeringen efter
hvor småt hvor småt kan det blive der er ingen der har luftet erstatningskrav blandt de få
er forudsigeligt stemmer vi for beslutningsforslaget
en officiel dansk undskyldning er på sin plads
sagde det jeg sagde jeg sagde at man traf en beslutning her i folketinget
en beslutning i det danske folketing med tilslutning fra grønland og og eksperimentet blev fuldført i den her sammenhæng er det ikke et spørgsmål om at vi skal finde en bussemand
er et spørgsmål om at man tager en principiel
en mulig undskyldning man har snakket sammen helt nøjagtigt hvad de sagde ved vi jo ikke men man er kommet til den erkendelse fra begge
jeg tror at den her historie har to sider
det enkelte barn der har været udsat for dette eksperiment og de konsekvenser det har bragt med sig den personlige individuelle undskyldning over for disse mennesker er altafgørende for at de kan få et godt liv fremover det er den ene side den anden side
det historiske ansvar
sagt at vi ikke har del i det her landsrådet har været inde over
og har bakket op omkring tanken men det er utrolig vigtigt
i grønland som ikke er enige i at der skal komme en officiel undskyldning til disse børn alle bakker op omkring det her
jeg sige så meget da jeg også sidder i inatsisartut
fælles historiske udredning udredning
efter at den aftale
en sag som har stor principiel
en historisk undskyldning jeg tror det
samtidig taler man om hjælp i nærområderne og nærområderne her er så syrien men hvis vi ser lidt længere frem
hjælper vores udviklingsbistand jo netop til
arbejde som vi laver igennem fn så
ikke også bange for at det kan blive lidt symptombehandling kun at hjælpe
alle tre bundlinjer så vækst og velstand
på bekostning af mennesker og miljø
i retning af en seriøs bæredygtig omstilling vi vil derhen hvor
ikke bruges flere ressourcer end kloden kan nå at gendanne og vi vil derhen hvor
en kurs hvor man skærer i klima og miljøindsatsen og dropper fonden for entreprenørskab som ellers kunne have været med til at skabe fremtidens arbejdspladser ja for at sige det rent ud
det mildest talt en bekymrende kurs som regeringen er slået ind på og det efterlader desværre indtrykket af at danmark frem for en fremtidsregering har fået en fortidsregering
som hellere vil skubbe regningen videre til vores børn og børnebørn end skubbe samfundet i en mere fremsynet og bæredygtig retning
alt det der ikke blev sagt om klimakrisen alt det der ikke blev sagt om fn’s nye og historiske bæredygtighedsmål
det siger sig selv at vi som samfund ikke kan blive ved med at bruge
har begrænsede ressourcer den grønne omstilling er først og fremmest vigtig for den miljømæssige bundlinje men den er faktisk også vigtig for den økonomiske bundlinje i hvert fald hvis man tænder det lange lys
lidt længere ud i fremtiden for mulighederne i den grønne omstilling er mange og den har potentiale til at blive en motor under danmarks fremtidige konkurrenceevne økonomi og beskæftigelse hvorfor det
og vindforhold fordi vi har et energinetværk af højeste kvalitet og en stabil forsyningssikkerhed
vi allerede har godt gang i eksporten når det kommer til grøn energiteknologi og økologi ja faktisk så meget at vi lige nu har svært ved at
skal vi blive ved med at udnytte på den måde sikrer vi os en pæn del af de tyve millioner arbejdspladser der skabes i den grønne økonomi
konkret kunne vi for eksempel omlægge erhvervsstøtten så den gik til bæredygtige virksomheder eller vi kunne indføre en grøn skattereform som tilgodeser de iværksættere og virksomheder
tager ansvar for klima miljø og natur kort sagt kan sagtens gøre det nemmere for virksomhederne at gøre det rigtige og mange af virksomhederne vil faktisk gerne
efterspørger både grundfos niras og envidan at vi får en grønnere erhvervspolitik og så sent som i går truede energiselskabet eon med at trække sig fra danmark
det viser at flere virksomheder gerne vil den grønne omstilling og det er sådan noget som gør at vi på en og samme tid både er bekymret men også
på at danmarks succes afhænger af
på nogle af de områder hvor vi ser samarbejdsmuligheder med hver og en af jer
vi tror på at vi kan samarbejde med socialdemokratiet
eksempelvis dan jørgensen da dan jørgensen
stod han bag en satsning på økologi og for et parti der gerne vil hundrede procent økologisk omstilling
samarbejde samarbejde kan vi også om dele af velfærdspolitikken
og derfor ser vi hverken nulvækst eller topskattelettelser som bæredygtige svar på tidens udfordringer nulvækst vil i heller ikke have i dansk folkeparti
det komplementære sundhedsvæsen kan nemlig understøtte det traditionelle sundhedsvæsen som lige nu er rigtig stærkt presset
vi heller ikke glemt at i var nogle af de første at støtte op om
det vidner om at vi har en fælles interesse i at bringe borgerne
social bæredygtighed
er en dagsorden som også ligger os meget nær det gør områder som overvågning og digitale frihedsrettigheder
så her tror vi på at vi kan have et helt særligt samarbejde
til vores blå venner i liberal alliance vil jeg sige at vi jo hurtigt kan blive enige om at vi ønsker flere iværksættere og
den offentlige sektor bliver afbureaukratiseret det er måske derfor at det burde være vores partier der tager initiativ til en tillidsreform som giver mere frihed og mindre bureaukrati
og mindre kontrol i den offentlige sektor
som i dag er fanget i kontrol bliver sat fri så de ansatte får frihed til at lave deres arbejde vender jeg mig mod det radikale venstre
en stærk sparringspartner når det kommer til eu og kulturpolitik i alternativet har vi en ambition om at kunst og kultur skal genopdyrkes som et politisk fokusområde
opgave i at sikre et stærkt klimaflertal som sender danmark tilbage i den grønne førertrøje apropos
konservative folkeparti at i fortjener ros i ros for at være det parti der hejser det grønne flag i den blå lejr
det vil vores børn og børnebørn også være apropos børnene
en bedre balance mellem arbejds skole og familieliv så vi fjerner presset
familierne afslutningsvis vil jeg gerne slå fast at vi mener det alvorligt når vi siger at vi går til arbejdet her på christiansborg ud fra idealet om en tredobbelt bundlinje
også alvorligt når vi siger at vi gerne vil samarbejdet vi har selv en masse gode ideer
i alle sammen har derfor lytter vi gerne til
er mindre arbejde så lad os dog dele det
det skal indføres i morgen vi siger netop lad arbejdsmarkedets parter diskutere det her og så får vi det indfaset over
der står også helt tydeligt i alternativets partiprogram at vi vil arbejde på at fjerne brugerbetaling al brugerbetaling i sundhedsvæsenet
arbejde på at afskaffe brugerbetaling
selvfølgelig ikke kan håndtere nede i grækenland på de små øer der bliver vi nødt til at tage noget ansvar vi bliver nødt til at sige til vores partnere i eu
det mener vi ikke nødvendigvis fjerner beslutningerne fra befolkningen tværtimod
vi jo gerne have at befolkningen bliver hørt om det her og det er derfor vi foreslår at befolkningen skal stemme om det
om en tredive timersarbejdsuge er jo at flere og flere
der er bare mindre og mindre arbejde
så vi alle sammen kan tage del i det og så vi
også kan tage del i samfundet omkring os fordi vi så får mere tid vi tror på at at ved at arbejdsmarkedets parter sætter sig ned og finder ud af det
over en ti årsperiode udfase det
lønfremgangen for nogle rige og nogle timers nedgang for
kan oversætte en lønfremgang til en arbejdstidsnedsættelse for vi ser at
vi ser at flere og flere familier ikke kan få hverdagen til at hænge sammen og derfor ønsker flere og flere mennesker at få mere tid til hinanden
arbejdspladser i stedet for at afvikle dem som man jo desværre er i gang med når
på hele valuechainen i landbruget i dag hvor arbejdspladserne ryger ud for det kan ikke blive billigt nok
del af vores arbejdsliv af vores familieliv af vores vennekreds så selvfølgelig kan vi tage mere end tusind asylansøgere som man gør lige nu vi skal gå ind og tage et ansvar
gå i den her retning fordi det vil være klogt det vil være klogt
lønforhøjelser til arbejdstidsnedsættelse som rigtig mange allerede gerne vil have så det er meget simpelt det er jo noget parterne forhandler sig frem til
som nu bor i bosnien og så videre men der er også nogle der er blevet boende her fordi de nu engang
er det afgørende derfor er vi utilfredse med at forligskredsen i fremtiden selv kan bestemme hvilke retsakter danmark skal tiltræde eller ikke tiltræde
eller befolkningen på grund af det her gensidige veto man har lavet at forligskredsen
vi mener at ved at erstatte retsforbeholdet med den foreslåede tilvalgsordning
i det mindste med ind i samarbejdet og med til at præge det i en retning som vi
rigtige retning hvis vi skal lave parallelaftaler om de her ting
vi sidde og vente på at de andre har besluttet tingene og så kan vi komme og sige må vi gerne være med vi vil gerne være med inde i samarbejdet
kan ændre nogle af de ting for jeg kunne forestille mig at jeg ikke er lige begejstret for alle de forskellige love i de forskellige lande som fru pernille skipper
til afstemning det gør man ikke nu omdanner man
de her fem partier har givet hinanden håndslag på at de skal bestemme hvad der fremover skal skal overgives på den ene og på den anden måde men vi har altså set
der også gør at man måske godt kunne overtale de her partier gennem forhandlinger og politisk arbejde til eksempelvis at lave vejledende folkeafstemninger
nogle af de her ting så så det er da min forhåbning det er også derfor vi går ind i det her det er fordi vi tror på vi kan være med til at
at vi sætter retsforbeholdet hvis man gjorde det til afstemning og så kan borgerne jo sige om de ønsker at være med eller ikke være med vi mener at et samarbejde på det her område giver mening fordi det handler om grænseoverskridende ting og det er nu engang noget vi mener vi
at det nytter noget at stå og ville gøre det hver især eller gennem bilaterale
at det der har interesse for landene
det handler om grænseoverskridende kriminalitet ikke interessant for nogen lande at eu går ind og bestemmer hvad der sker nationalt det er de grænseoverskridende ting
vi må trække på skuldrene af og sige okay men det gør jo ikke at det er blevet til eu ret
musketered på at man skal være enige i den her fempartigruppe det er vi kritiske over for det synes vi ikke er godt vi synes at hvis man laver en tilvalgsordning
allerede nu med andre partier rundtomkring i europa taler med dem prøver at finde ud af gode måder
samarbejdet i den retning som vi ønsker og og så har jeg altså stor tiltro
til det samarbejdende folkestyre her i danmark ja der er lavet en lille gruppe her af fem partier som som har givet hinanden vetoret og der må vi jo arbejde på at de får lyst til at åbne op og give indflydelse til andre partier også og det tror jeg nu engang på
det godt være at jeg siger halleluja og sidder i rundkreds nogle gange men det er altså min tiltro til det her folkestyre
går ud over det enkelte lands grænser og
ikke folketinget i at lave nogle nogle vejledende folkeafstemninger som kan pejle folketinget i nogle retninger her foreslår vi så den første vi kommer sikkert til at foreslå flere med tiden
vi mener det kan være et godt redskab til at finde ud af
at sige at det her holder vi uden for det er ikke en del af folkeafstemningen nu for
hvis vi venter med at spørge til den er blevet klappet af blandt de andre lande så skal vi
sluge den politik der er kommet fra
afstemningen og hvorfor er vi så det det er vi fordi vi mener at danmark bidrager bedst til at
være med til at løse den globale flygtningekrise gennem en solidarisk og ansvarlig og fælles koordineret indsats i eu vi står midt i den værste humanitære krise siden anden verdenskrig
i flammer nærområderne er ved at knække over og flygtningekrisen eller udfordringen har nu bredt sig til europa det kan vi selvfølgelig ikke lukke øjnene for i danmark
asylpolitik der skal føres i eu i den rigtige retning i den retning som vi ønsker fra dansk side
kommer der blandt andet til at være det her kvotesystem som
flere er så bange for og det på mange måder et meget fornuftigt system der egentlig gør at vi ikke overlader ansvaret til italien grækenland ungarn men
være med her flere meningsmålinger fra gallup og voxmeter har vist at et stort flertal af danskerne faktisk gerne
det blev vi meget glade for og vi vil gerne være med vi synes det harmonerer meget fint med den bevægelse der er sket iblandt de europæiske borgere de sidste måneder
at tage mere ansvar og være med til at prøve at løse problemerne uanset om man egentlig går ind for en fælles europæisk løsning eller ikke går ind for
optager både mange herinde også i den grad
at vi tager det med når vi alligevel skal stemme den tredje
med med det samme ja juridisk ved jeg godt at der er nogle andre ting
juridisk afskriver man det med den tilvalgsordning
kan lave en vejledende folkeafstemning netop om det her spørgsmål
vil i gerne være med til at tage del i en fælles asyl
at det står vi så rimelig
er vigtigt og så vil vi selvfølgelig presse på for at de andre ting som vi mener
som er ganske demokratiske vi har europa parlamentet som vi meget gerne så så kraftigt styrket i
så vi er ikke bange for at afgive den her suverænitet fordi vi jo dermed også opnår medindflydelse og så er der altså nogle gange er mere enig med politikere der sidder i parlamentet fra eksempelvis spanien eller fra england
den næsten ikkeeksisterende korruption befinder de nordiske lande sig i international verdensklasse
så mange områder hvor vi ligner hinanden at vi faktisk bør samarbejde endnu tættere end i dag vi ser norden som en oplagt mulighed for at samarbejde og der er specielt et potentiale for et langt mere visionært samarbejde end det vi ser
implementering af fns bæredygtighedsmål inden for miljøsektoren og der mener vi at det vil være oplagt at man ikke kun ser på miljøsektoren men netop breder det ud og ser på alle sytten verdensmål
hvordan de kan opnå en stærk implementering det vil være et forbillede for resten af verden hvis vi kan gå foran her apropos klima og miljø
har vi allerede en nordisk arbejdsgruppe for globale klimaforhandlinger det er godt for i de nordiske lande har vi en fælles ambition om at skabe et stærkere samarbejde på netop
klimaområdet og sjældent har behovet været større når vi tænker på at vi er kort tid fra cop21
det er vigtigere end nogen sinde at mange lande står sammen så vi opnår en ambitiøs og bindende klimaaftale
andet område hvor vi ser grobund for et godt og generøst samarbejde er når vi taler om borgerinddragelse og demokratiudvikling i de nordiske lande
ser vi lige nu flere gode eksempler på at man arbejder seriøst med at skabe et mere inddragende demokrati i finland har de for eksempel et åbent ministerium
man en ny grundlov og i mange kommuner i hele norden ser vi rigtig mange initiativer som fremmer borgerinddragelsen det er også en af grundene til at jeg selv i næste uge i nordisk råd fremsætter
oprettelse af et nordisk center for demokratiudvikling og borgerinddragelse
for at vi får et center så vi kan lære af hinanden
opsamle viden og forhåbentlig blive klogere sammen
vil jeg kort nævne at vi bifalder regeringens fokus på klima og miljøbeskyttelse og vi håber at
jeg kan i øvrigt læse mig til at vækst i bred forstand er prioriteret det er vi ikke uenige i men det er vigtigt for os at
på at det også handler om vækst for klima og miljø og ikke mindst de mennesker der bor i regionen
med norden som samlingspunkt
står vi stærkere i arktis både når det gælder forhandlingerne om fordeling af arealer men også når det gælder fastholdelse af miljøkrav og hensyn til klimakrisen som ministerens redegørelse slår
vi også glade for at en bæredygtig udvikling til gavn for indbyggerne i arktis er en central del af den strategi der ligger for
muligheder i arktis men vi må ikke lade økonomien tilsidesætte miljø og social bæredygtighed vi håber derfor at regeringen vil fastholde sit fokus på de arktiske beboeres behov
muligt for indkøbere at udnytte offentlige udbud bedre til støtte
den samme vej at vi arbejdede bedre sammen om at løse de udfordringer vi står over for som klode som land som international aktør
det faktisk også intentionen bag det direktiv som l nitten skal implementere men det lader til at intentionerne er forsvundet i den danske oversættelse der er også andre ting der er smuttet ud i bearbejdelsen eksempelvis præciseringen
om brug af mærkninger som som andre har været inde på jeg ved jo at ministeren
skal overimplementere direktiver fra eu og det kan være fint nok men jeg synes at
i det her lovforslag jeg har sagt det før og jeg kommer til at sige det mange gange igen at vi som samfund
med kun at arbejde med den her ene bundlinje der handler om økonomi vi bliver nødt til at arbejde på alle tre bundlinjer både den sociale den miljømæssige og selvfølgelig den økonomiske
arbejdet i i udvalget begynder jeg håber selvfølgelig at ministeren har lyst til at gå konstruktivt ind i at finde en god løsning hvor vi alle kan være med
være rigtig flot hvis vi kan være fælles her i folketinget
jeg kommer med vores ændringsforslag da jeg godt ved at vi højst sandsynligt vil gå en hel del videre end mange andre partier har lyst til på det her område men som forslaget ligger lige nu og her
jeg konstatere at vi ikke kan støtte det men vi glæder os meget til at komme ind i udvalgsarbejdet og til at hjælpe med at komme med en mere direkte implementering af
virksomheder der har den største risiko
at firs procent af tilsynet fremadrettet skal være
tilsyn ud fra en indeksbaseret risikovurdering
vi gerne støtte en bred politisk aftale om at forbedre arbejdsmiljøindsatsen
overordnet livskvalitet i samfundet og vi finder det samtidig ubetvivleligt at gode arbejdsforhold faktisk betaler sig for virksomhederne heldigvis ved vi at
men men fortsat har bevaret de her stikprøvekontroller samlet set er det vores overbevisning
indsatsen for et bedre arbejdsmiljø og forhåbentlig kan de nye målrettede indsatser også vende udviklingen for det psykiske arbejdsmiljø så alternativet er
og vi ser frem til det videre arbejde med forslaget som
skulle stå med et nej den tredje december det kan godt være at en parallelaftale vil kunne opretholde danmarks deltagelse i europol men men i vores optik
for at påvirke politisamarbejdet i den retning som vi ønsker det
med i det for mig er det meget vigtigt at den danske deltagelse i europol er både aktiv og forpligtende vi bør ikke bare skumme fløden
for der ligger desværre en aftale mellem de fem aftalepartier
det er vi jo selvfølgelig rigtig ærgerlige over i alternativet da vi mener at
kendetegnes ved at være uden pas
jeg gerne gøre lidt reklame for b tre som jeg synes man skulle tage at stemme for i stedet for så vi kan få danskernes svar på netop flygtninge
jeg mener at vi har en indflydelse når vi går med i noget og sidder med ved bordet
den retning vi ønsker som nation og som jeg har sagt tidligere heroppe fra talerstolen
er mest enig med vores kære justitsminister det kan godt være politikere fra andre lande i eu som jeg
det her nye direktiv der er kommet fra parlamentet og rådet hvor man
kulturgoder kommer tilbage til de lande de hører
hvor alternativet af helt naturlige årsager ikke havde mulighed for at være med i aftalen står der
regeringen vil tage initiativ til at skabe større gennemsigtighed om omkostninger ved boliglån mod pant i fast ejendom ydet af realkreditinstitutter
pengeinstitutternes prioritetslån med henblik på at styrke konkurrencen og gøre det nemmere for forbrugere at finde det mest
i alternativet arbejder vi ud fra seks værdier og en af dem er gennemsigtighed
der giver de samme gode forhold for forbrugerne som dem lovforslaget lægger op til på boligmarkedet
meget stor ting for nogle private virksomheder som kan føle sig presset på deres forretningsmodel hvis vi skaber
hvilke områder finanstilsynet har mulighed for at oprette de her prisportaler inden for det er noget jeg vil tage videre i udvalgsarbejdet
med det her forslag lægges der op til at give ministeren bemyndigelse til at fastsætte regler
det her interbankgebyr for indenlandske transaktioner i danmark at give den form for carte blanche til ministeren kræver virkelig at vi andre er vågne og holder øje med hvad der så sker i
lægges op til fra ministerens side men som udgangspunkt er vi positive over for lovforslaget selv om
i tirsdags ville gøre det på flygtninge og asylområdet
vi har sagt mange gange før at vi meget gerne
vejledende folkeafstemninger om retsakter det var også grunden til at stemte for enhedslistens
principielle i at vi holder vejledende folkeafstemninger men jeg må desværre meddele at vi
for os er det principielt at der skal være de her vejledende folkeafstemninger det er
politikområder ud når vi så alligevel ikke ønsker at stemme imod det
og anerkender enhedslistens forsøg på at skubbe den her aftale i
være folkeafstemning om vi mener det er principielt og det vil vi arbejde
fuldt ud intentionerne fra enhedslistens side i de her ændringsforslag men men det er
vi stemmer ja det her er en politisk beslutning altså om vi ønsker at være en del af det forpligtende fællesskab der ligger inden for retsområdet eller ikke ønsker det
vi gerne vil være med samtidig
kan vi godt gå ud og kritisere den aftale
folkeafstemninger om kommende retsakter og det vil vi da arbejde videre på politisk fordi vi mener det er rigtigt ja
vejledende folkeafstemninger men jeg har altså svært ved at se et flertal i
suverænitet når vi tilvælger kommende retsakter jeg forstår ikke hvad det er er ordføreren er så forvirret over eller ikke forstår men det kan også være fordi han ikke hørte
så siger vi okay det var ikke det allerbedste vi kunne
man lavede
netop derfor at vi gerne så at danskerne skulle tage stilling til hele retsforbeholdet den tredje december
og villige til at være en del af løsningen det er et vigtigt signal at sende til omverdenen at vi ønsker at deltage i et gensidigt forpligtende samarbejde hvor vi er fælles om at nyde men også om at løfte byrden i fællesskabet
hvad angår de retlige anliggender er det i vores optik bedst
hvis man stemmer ja den tredje december i forhold til spørgsmålet om dansk suverænitet
til folkeafstemningen betyde at vi afgiver suverænitet og det har vi også gjort før vi vil principielt meget gerne afgive lidt selvbestemmelse for at få medbestemmelse i grænseoverskridende spørgsmål
vi skylder også os selv en åben og ærlig dialog om de udfordringer
eu står over for i dag men vi skylder også i den grad os selv og danskerne at tale om hvad vi vil med eu og det europæiske samarbejde efter den tredje december
at man stemmer ja den tredje december for vi har brug for eu og eu har brug
det her handler ikke bare om en omfordeling det her handler ikke om at vi synes at al
det handler om at ikke noget land kan stå alene kommissionen forventer at der kommer tre millioner flygtninge frem til
og sytten det er så mange at det ikke vil kunne håndteres værdigt og ordentligt i noget land men det er altså ikke flere end at eus medlemsstater sammen vil kunne håndtere det
fra alternativets side har vi jo presset på for at befolkningen blev hørt netop på det her område vi har
et beslutningsforslag om at det skulle med i afstemningen den
det har der desværre ikke været andre partier der støttede op om vi har også konstateret at
flertal herinde har lavet en politisk aftale om at holde det her
så også blevet skrevet ind i lovbemærkningerne som det tidligere er blevet nævnt det beklager vi meget for i vores optik ville det give mening at vi deltog i et forpligtende
trods for at vi efter den tredje december uanset resultatet ikke har tilsluttet os de retsakter der ligger under eus fælles asyl
i lovforslaget er der en hensigtserklæring om at udarbejde en række konkrete politikker på blandt andet csr området en udarbejdelse
positiv over for at ministeren ønsker at udarbejde politikker på csr området men jeg er også meget enig i to og halvfems gruppens høringssvar som netop peger på at det ikke er tilstrækkeligt
vi har behov for selvstændige politikker
både miljø klima menneskerettigheder korruption og økonomiske forhold hvis eksport kredit fonden skal fungere som en moderne
jeg håber derfor at vi kan få konkretiseret ministerens hensigter i udvalgsarbejdet derudover
mangler der i lovforslaget også krav om at
der skal udøves nødvendig omhu det vi kalder for due diligence på en række områder for at sikre at de projekter som man indgår i ikke
eller bidrager til menneskerettighedskrænkelser til klima og miljøskader eller til
de samme krav synes vi også bør gøre sig gældende for de virksomheder som man støtter op omkring og de virksomheder vil også påtage sig et ansvar for om der tages nøje hensyn til menneskerettighederne til vores klima og vores miljø
jeg kan sige at vi vil gå konstruktivt ind i udvalgsarbejdet men vi vil gerne arbejde på at konkretisere de punkter som jeg
ikke bekymret for at det vi er i gang med lige nu egentlig bare
i stedet for at finde en holdbar løsning og at det her altså er en lidt let symptombehandling på et større problem som der egentlig hellere
løse i stedet for at stå her
det vi kommer til at se er jo ikke en løsning det er bare
videre og kan lukke øjnene og så kan det næste land gøre det samme
holder os for øjne ører og mund og så har vi
smide de her folk hen hvad er det vi skal gøre når de begynder at
lave lave illegal indtrængen i danmark fordi de ikke kan komme med tog og bus skal vi også til at se gummibåde ved sydfyn skal vi skal vi se folk der løber over markerne altså
hvordan søger man nu asyl i danmark man kan ikke komme over grænsen hvis man ikke har gyldigt visum eller rejsepapirer det vil sige at man illegalt
komme til at se gummibåde på ærø eller hvad eller skal folk løbe hen over markerne for at komme til danmark og søge asyl for man kan jo ikke søge asyl hos en dsb medarbejder det gør man hos en myndighedsperson der først står på den danske side af grænsen og
kan vi virkelig indføre et differentieret rettighedssystem uden at underminere den fri bevægelighed i eu i to tusind og tretten udgav
kommissionen en rapport om vandrende arbejdstagere i rapporten blev det konkluderet at det faktisk ofte er en overskudsforretning når eu borgere slår sig ned i et andet eu land ifølge rapporten
viser data at de vandrende arbejdstagere i de fleste lande ikke er mere intensive brugere af velfærdsydelser end nationale borgere og det viste sig at eu borgere der er bosat i et andet eu land
er billigt med de polske arbejdere som får en en børnecheck
bor i polen så de trækker ikke på lægehjælp de trækker ikke på skoler men alligevel betaler de deres skat i danmark
teoretisk mulighed for snyd og så den faktiske udfordring vi står over for det er i realiteten også de samme udfordringer som
er også borgere der nogle gange udnytter reglerne
vi frygter derimod at det her forslag
at komme til danmark og langt de fleste kommer
for at arbejde for at tilbyde deres arbejdskraft og for at løfte en arbejdsopgave som vi enten ikke har ressourcer eller manpower til at få dækket
partierne bag forslaget anmoder desuden om dansk opbakning til storbritanniens udspil om
danmark skal indgå en alliance med ligesindede lande for at undgå at
eu bliver en social union jeg mener ikke at det er en løsning at lave
som som storbritannien har lagt op til
der kommer til danmark og bidrager til den danske økonomi ikke behandles dårligere end danske statsborgere der arbejder og bidrager til
går det ikke at vi udvikler mekanismer som vil ramme udenlandske arbejdstagere mere bredt det kan faktisk også betyde at vi får problemer med at tiltrække den kvalificerede arbejdskraft som vi
de tiltag som der er i beslutningsforslaget lægger
om at udenlandsk arbejdskraft kommer til danmark for at nasse og rage til sig i stedet for at levere en ydelse og løse et stykke arbejde og betale deres skat og det er først og fremmest
for at arbejde der tiltrækker europæiske borgere i stedet for at understøtte
selvfølgelig altid glade for at få diskuteret eu
betale for vores skatteydere der bor her i danmark altså hvor er det vi skal betale de her penge og hvem er det der skal betale
en langt større diskussion og jeg er bange for at grunden til at der kommer en skepsis
vi forsimpler det med med hele diskussionen omkring velfærdsturisme og at de kommer for at få ydelser så så lad os prøve at italesætte de reelle problemer lad os finde ud af hvordan det reelt
gør selvfølgelig også at vi løbende skal se på
et parlament værdigt for mig er altså også en ordentlig lovgivningsproces og når der nu er syv
i folketinget som ikke har tillid til den måde som de her tal er fremlagt på synes ordføreren så ikke godt at man
nødbremsen ned vi må lige give det her en tid gennemregne tingene ordentligt og fremlægge det igen og tage en ordentlig debat igen om den her
tage den tredje behandling der skulle til og sige fint vi står stadig væk ved den politik vi gerne
når et flertal i folketinget udtrykte at de ikke har tillid til ministeren
i nødbremsen og sagde vi går lige tilbage i ministeriet og undersøger de her tal igen og lægger dem klart frem for ministeren
med de rigtige tal så alle har en mulighed for på en gennemsigtig måde at se hvad det er
er en minoritetsgruppe i danmark som har udtrykt ønske om en flytning
den her diagnose skal vi ikke også begynde at vægte den her minoritetsgruppe og tage det alvorligt at det her jo ikke kun er sidste år det er blevet udskudt det er blevet udskudt så mange gange og jeg hørte en en god kollega her i folketinget
som tidligere ordfører for sit parti på sundhedsområdet så skal vi ikke snart vægte
vi kan så håbe på at der sker noget og atten men der går rygter om at det heller ikke kommer til at ske i og atten fra folk der sidder i de forhandlinger så skulle man ikke tage minoritetsgruppens udtalte ønske alvorligt og sige så gør vi noget ved det så vi ikke stigmatiserer en gruppe på den måde
fremlægger alle papirerne men den her kommission
om folketinget kunne bestemme at man gik i krig men
jeg synes at de her to løsninger er dårlige jamen har ministeren så ikke en anden idé kunne ministeren så ikke
lad os mødes lad os finde en god idé til at få fremlagt det arbejde der allerede er lavet eller genoptaget det arbejde så vi kan finde ud af på hvilket grundlag vi traf de her beslutninger
gennemsigtighed omkring danmarks deltagelse i krige og militære aktioner som i irak og afghanistan det skylder vi simpelt hen danskerne og de pårørende og ikke mindst de soldater som har tjent
ikke mindst kan den her gennemsigtighed jo også hjælpe os til at blive klogere og til at handle bedre hvis vi skulle havne i den samme situation igen
men selv om alternativet støtter ethvert skridt i retning af mere gennemsigtighed
og irakere i forbindelse med de militære operationer i irak og afghanistan i perioden
så er vi nødt til at få adgang til alle dokumenter ja enten adgang til alle dokumenter eller også kunne man genstarte kommissionen de spørgsmål er
svar på i alternativet og derfor mener vi
klassificerede og ikkeklassificerede dokumenter vi ønsker fuld gennemsigtighed ikke en halv løsning og derfor kommer vi også
til at stille ændringsforslag til det her beslutningsforslag
de operative militære beslutninger direktiver for indsættelse
direktiver for håndtering og tilbageholdelse af fanger
vi også nødt til fordi vi ønsker at få det belyst at finde frem til den vej der
stadig væk meget usikkerhed om
fremlægge de her papirer og så forstår jeg ikke hvorfor man
ikke finder en anden løsning der var en kommission der var nedsat man kunne ændre lidt i kommissoriet og nedsætte den igen så vi ikke behøver fremlægge de her papirer men afslutningsvis vil jeg gerne gentage at selv om alternativet støtter
vi altså arbejde på at kvalificere det i udvalgsarbejdet for at sikre maksimal åbenhed og vi håber selvfølgelig at det kommer til at foregå i
en gennemsigtighed så vi ved på hvilket grundlag man har truffet de her beslutninger
ligesom vi ikke mener at det kan forsvares at
desuden dybt problematisk at en af de centrale hensigter med aftalen
og flygtninge i praksis
vi faktisk med til at gøre middelhavet til et fort knox og jeg er desværre ikke sikker på at vores aftale med tyrkiet vil skabe den sikkerhed og støtte som menneskene på flugt har brug for
faktisk kun giver de to millioner syrere midlertidig flygtningestatus med lavere beskyttelsesstatus
for under en måned siden var tusinder af mennesker på flugt fra aleppo fra assads tøndebomber og truende
de mennesker strandede ved den tyrkiske grænse fordi man havde lukket grænsen
jeg meget svært ved at se hvordan det vil komme de syriske flygtninge til gode samtidig
ind og hjælpe humanitært og politisk ud over at vi fra dansk side stadig vender ryggen til en fælles europæisk løsning på flygtningeudfordringen
med den her aftale næsten fornemmelsen af at aftalen mellem eu og tyrkiet har til formål at udlicitere udfordringen med flygtninge og migranter
jeg mener heller ikke det er hensigtsmæssigt at vi stiller
adgangen til de europæiske markeder i udsigt som en form for belønning for den her aftale
naturligvis ikke afvisende over for at vi skal samarbejde med tyrkiet men det skal foregå på ordentlige præmisser vi skal bruge handelen som løftestang
forbedring af menneskerettighedssituationen i tyrkiet men det må ikke ske som en del af en politisk studehandel der ikke kommer flygtningene til gode i så høj grad som det burde af de samlet
ikke nok med at regeringen har skåret i den samlede bistand og at danmark nu er den største modtager af bistand
store dele af de øremærkede
til en styrket grænsekontrol selv om alternativet meget gerne ser
har arbejdet på i kolding blev lukket og rykket til københavn men men hvad er det det gør for institutionen det må
ønsker selvfølgelig også at sikre gode muligheder for at bo og arbejde i hele landet derfor er vi heller ikke af princip imod
samlingspunkt for internationale diplomater og forskere fra hele verden diis fungerer som formidlingssted mellem ambassader politikere embedsfolk medier
der er et behov for at den helt særlige kombination af forskning formidling og policy ligger i københavn fordi det
matcher udflytningen ikke regeringens
ønske om at bringe statslige institutioner tættere på brugerne og derfor undrer det mig faktisk også at regeringen har valgt at pege på netop diis udflyttes diis
daglige kontakt til politikere embedsmænd samarbejdspartnere
det bliver logistisk kompliceret desuden er der et væsentligt økonomisk aspekt
koste op imod fire og tredive million kroner bare at flytte institutionen til aarhus og skal diis opretholde sin nuværende funktion og rolle
for det her område så derfor tager det tid at rekruttere nye jeg mener derfor at diis bør blive i københavn her fungerer institutionen bedst og de brugere der er aftagere af diis forskning og ekspertise får allermest ud af det
sinde at diis får de bedste arbejdsbetingelser ligesom det ligger mig på sinde at frugterne af diis forskernes arbejde kommer videre ud til brugerne af
hurtigst mulige måde vi mener ikke det er en god idé at udflytte statslige arbejdspladser når det ikke bygger på rationelle argumenter og derfor kan vi ikke stemme for
okay i vil gerne køre videre hvis storbritannien da bliver og vi så stadig væk står tilbage så
syv og tyve lande hvis storbritannien vælger at forlade
seks og tyve lande ud over os så hvis de andre ikke ønsker at forandre det samarbejde skal vi så tage skridtet
skridtet ud af det helt alene
vende tilbage til men inden jeg når så langt har jeg lyst til at tage fat på et emne som jeg synes
spørgsmålet er også om det ikke netop er det vi har brug for lige nu altså en grundlæggende diskussion af
vi vil med det europæiske samarbejde ikke bare hvad vi kan få ud af samarbejdet men faktisk også hvilke ambitioner og visioner vi ønsker at bringe ind i samarbejdet
i en mere bæredygtig retning det gælder både på det økonomiske på det sociale og på det miljømæssige plan men det gælder også i forhold til udbredelsen af menneskerettigheder og ligestilling
den stemme er der i høj grad brug for for eu er bestemt ikke ufejlbarligt
enige med både enhedslisten liberal alliance og dansk folkeparti eu både kan og skal forbedres men hvis eu ikke fandtes
vi efter vores mening nødt til at opfinde det for vi lever i en global verden og det er også derfor at vi i alternativet siger
bæredygtig retning også i eu for vi har kun en planet a
nødt til at skrue op for ambitionerne i eu og i danmark hvis det skal lykkes at skrue ned for temperaturerne
skyldes ikke mindst den mangel på åbenhed der formørker forhandlingerne for på trods af at aftalen handler om stort set alt
så er forhandlingerne så lukkede og uigennemsigtige at vi ikke har kendskab til de miljømæssige sundhedsmæssige og sociale konsekvenser de kan få ligesom det er betænkeligt hvis aftalen betyder eksklusion af
eksempelvis udviklingslandene