syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
topskatten i erkendelse af at krisen her har slået økonomien ud af kurs og vi må bære byrder alle sammen så det har vi jo rent faktisk gjort i genopretningsaftalen men man kan sige at
graden af ærlighed over for de problemer som vi står over for herre morten bødskov står her uge efter uge i folketingssalen og jeg kan se efterhånden også dag
tv to news og fortæller landets seere at der findes en mirakelkur hvor man kommer ud af
kan løse landets problemer på den her måde det er jo forunderligt at der ikke er nogen der kan se den vej
blev truffet med velfærdsaftalen i to tusind og seks jeg lagde godt mærke til at fru thorning schmidt fremhævede en tre og tredive årig sosu assistent
her onsdag efter onsdag
hvor socialdemokraterne fralægger sig enhver del af ansvaret
det her samfund jeg må erkende at krisen har slået danmark ud af kurs den skattereform vi gennemførte hvor
danskere fik skattelettelser er en del af at styrke holdbarheden i dansk økonomi den fik flere ud på arbejdsmarkedet og har givet incitament
præstere nogle flere timer og det er den vej vi skal gå men socialdemokraterne vil rulle
løsning på det spørgsmål vi står med her er jo de famøse
er en dobbelttydelighed med
man ikke kan ændre efterlønnen nogle siger
man ikke fru thorning schmidt siger at man
se på efterlønnen vil man rulle dagpengene tilbage vil man pålægge danskerne at skulle arbejde en time mere alle disse ting kan vi jo ikke få
og så vil man trylle et
bryder mig ikke om at man kører på frihjul hele tiden i det politiske herre morten bødskov er nødt til
at forklare da han er meget uenig i regeringens politik
herre morten bødskov vil løse de udfordringer som det danske samfund står over for og der er det jo tankevækkende at herre morten bødskov ikke vil fortælle det
femten milliard kroner det er da nogle af de ting som jeg synes vælgerne skal have mulighed for
klare begreberne lidt hvis herre morten bødskov kunne nævne bare ét forslag hvor denne regering har pålagt kommunerne
at kommunerne så ikke overholder budgetterne og nogle kommuner må så spare
om budgetterne
vi leverer den finansiering der skal til for at man kan leve op
regionerne vi diskuterer budgetterne vi leverer økonomien til det så man kan sige at det
og det er min forpligtelse som finansminister er at sørge for
seere der måtte være i tvivl om det
kan nævne et eneste eksempel på en beslutning som betyder at kommunerne skal spare for vi kommer og finansierer budgetterne derfor duer herre morten bødskovs
så har vi jo oplevet er nogle kommuner der er gode til at styre økonomien og som er i stand til at overholde deres budgetter og så er der andre kommuner
er at man overholder sine budgetter for jeg
kommunerne kan bruge af penge det er selvfølgelig beroligende for en lang række borgmestre rundtomkring i landet at der ikke er grænser for hvad kommunerne kan bruge af
som finansminister for at der er orden i samfundsøkonomien og det der er mit rent konkrete ansvar er at når vi laver en aftale
finansieringen til at den aftale kan overholdes
frit slag for alle til bare
herre morten bødskov vil ikke lægge nogen dæmper på det der
er forudsætningen at man overholder aftaler og det er jo sådan set det jeg
laver aftale med kommunerne om hvert år jeg glæder mig så over at modsat herre morten bødskovs intentioner her
at man nu overholder budgetterne for det er helt afgørende at vi overholder de budgetter
der er så et andet spørgsmål en socialdemokratisk finansminister ikke vil få nemlig spørgsmålet hvorfor må kommunerne ikke bare bruge løs af pengene det
det er jo en kanon ting for kommuner
når en socialdemokratisk finansminister måtte sætte sig i stolen interessant
lave en fuldt finansieret skatteomlægning
forøge arbejdsudbuddet og styrke de offentlige finanser
det er lykkedes sagen er at hvis man via en fuldt finansieret skatteomlægning vil styrke arbejdsudbuddet
er der ingen vej uden om at reducere skatterne det økonomiske råd
er det med andre ord fordi det ifølge den samlede fagkundskab
godt sekshundredetusind personer for mellemskat som følge af skattereformen og det er jo også ganske almindelige hårdtarbejdende lønmodtagere som nu betaler mindre i skat så siger
for anden onsdag i træk at det er uretfærdigt at de hundrede rigeste danskere får to
forargelse er så stor som den jo tilsyneladende er
s s og sf så ikke hele skattelettelsen tilbage i stedet for
at det der forarger ham er at regeringens skattereform giver de hundrede rigeste danskere
kroner i skattelettelse i gennemsnit
så deres gennemsnitlige skattelettelse er to million kroner
så ville det jo være ærlig snak de millioner kroner herre morten bødskov vil skaffe her ved jeg ikke rigtig hvor meget
rækker til men i hvert fald driver hykleriet jo ned ad væggene hvis herre morten bødskovs moralske politiske grænse går ved to
kroner i skattelettelse til de hundrede rigeste og regeringens går ved to
mennesker også får skattelettelser det var jo hele ideen i den her skattereform og derfor savner jeg bare en lille forklaring på
er uretfærdigt at de hundrede rigeste danskere får to million kroner i skattelettelse i gennemsnit og efter herre morten bødskovs
have to million kroner i skattelettelse
det acceptabelt for herre morten bødskov det eneste anstændige var jo
forøgelse af folkepensionsalderen som vi med velfærdsforliget fra to tusind og seks var enige om de årgange som så bliver
og den bliver tidligere end i velfærdsaftalen er jo samtidig dem som har udsigt til det længste liv som folkepensionister og derfor opnår vi med fremrykningen
år med folkepension bliver mere ensartet på tværs af generationer både dem der kommer før og dem der kommer efter hele baggrunden for det her er jo at vi får brug for
af velfærden frem mod to tusind og tyve
leveret et stærkt nok svar
derfor må vi alle sammen indstille os på at vi skal blive længere på arbejdsmarkedet for at bevare et stærkt
og tyve og til to tusind og syv og tyve
enige om at folkepensionsalderen skal rykkes op til syv og tres år
enige om en mekanisme der gør at man regulerer folkepensionsalderen derudover med den forventede gennemsnitlige levetid for tres årige og den stiger heldigvis kraftigt
man i to tusind og to og tyve kommer op på de syv og tres
morten bødskov fordi det ikke var et tilstrækkeligt
vi lavede i velfærdsaftalen når vi kan se at vi i årene fremover kommer til
mangle arbejdskraft det er sådan at
vil der være halvtredstusind færre på arbejdsmarkedet end i dag på grund af at vi bliver flere ældre og færre unge
vil blive tohundrede og femogtyvetusind flere pensionister
også har stemt for nemlig at man gradvis over en tre årig periode hæver folkepensionsalderen fra fem og tres til syv og tres år jeg synes det virker lidt i debatten her som om herre morten bødskov glemmer at herre morten bødskov har stemt for
hæve folkepensionsalderen fra fem og tres til syv og tres år
fordi vi jo er enige om at vi skal hæve folkepensionsalderen til syv og tres år
at der ikke er lukkedage i daginstitutioner på almindelige hverdage det indgik derfor i regeringsgrundlaget
der har pasningsbehov det kan for eksempel være mellem
er nemlig som udgangspunkt ikke noget galt i at kommunerne holder lukkedage hvis der ikke er behov for at holde åbent i den pågældende institution og det dermed er uforholdsmæssigt
i flere omgange og kl har i forlængelse heraf påpeget over for kommunerne at aftalen vedrørende lukkedage skal overholdes det har tilsyneladende ikke haft
for at sikre at kommunerne lever op til aftalen
vi indgik med kommunerne det er så forkert hvad herre rasmus prehn siger
kommunerne nogle besparelser nu har jeg snart mange onsdage i træk
har truffet en eneste beslutning som gør at kommunerne skal gennemføre besparelser vi indgår hvert år aftaler med kommunerne vi lægger budgetterne ved siden af hinanden vi sikrer finansieringen af
prehns hjemby aalborg er jo at man ikke kunne styre økonomien
og lod proppen springe i to tusind og ni og brugte fem milliard kroner mere end vi havde aftalt og der er det jo ligesom i herre prehns økonomi i min økonomi og
morten bødskovs økonomi at hvis indtægter og udgifter ikke hænger sammen
i daginstitution som for eksempel mellem jul og nytår kan være en fornuftig ting
de forældre som har brug for det i øvrigt følger vi
politik at vi sætter tæring efter næring vil
der skal være en sammenhæng mellem indtægter og udgifter og vi laver hvert år en aftale med kommunerne om økonomien hvor vi fra statens side leverer den økonomi
kan overholdes og derfor
at de kan opretholde den aktivitet
en regning med fra tidligere hvor man bare lod pokker stå i om indtægter og udgifter hængte sammen
jeg kan forstå på den diskussion vi havde sidste onsdag med herre morten bødskov at en eventuel
s s sf regering slet ikke vil styre kommunernes økonomi
er det helt ok men sådan en linje
og kommunerne vi lægger deres budgetter alle budgetter bliver lagt ved siden af hinanden og staten leverer økonomien til at man kan overholde de budgetter
så man lige må justere økonomien og det er nok det der er sket
om kommunernes økonomi for to tusind og elleve indebærer at kommunerne kan videreføre den aktuelt
høje budgetramme i to tusind og elleve oven i købet reguleres kommunernes budgetter med udviklingen i priser
så man kan købe de samme varer og fastholde det samme personale som kommunerne har budgetteret med i to tusind og ti
realiserede kommunerne i to tusind og ni en massiv budgetoverskridelse
nogen beslutning regeringen har truffet den skyldtes at kommunerne overskred deres egne budgetter og i to tusind og ni brugte op mod fem milliard kroner
derfor er det utvivlsomt at vi er på et højt niveau og det bekræftes jo også af alle lande at danmark har den største offentlige sektor vi har haft en meget stor stigning
regeringen har nemlig at man laver en aftale og så kan
den og så nikker og smiler alle socialdemokrater til det
i købet fremskrevet med udviklingen i priser
en beslutning som regeringen har truffet vi har ikke truffet nogen beslutning om nogen besparelser i kommunerne vi har lavet en aftale med kommunerne vi lægger alle
indtægter fra kommunerne hvad staten
ske på skatteområdet osv og så laver vi en aftale på det grundlag derfor er kommunernes budgetter fuldstændig finansieret rasmus prehn det er jo kendsgerningen i den her sag
det herre rasmus prehn anklager mig for
jo bare kigge på sin egen hjemkommune og
er jo nødt til at have overensstemmelse mellem indtægter og udgifter
gerne advare mod det herre morten bødskov fremhævede sidste onsdag nemlig at kommunerne
bruge flere penge for det her med at lave aftaler der skulle overholdes var han
skulle man bare lade champagnen flyde det er ikke regeringens melodi
jo det er forskelligt rundtomkring det er jo forskellige
derfor kan vi som regering jo lave en aftale med kommunerne under et det synes jeg er et rigtig godt system vi leverer
at prioritere kæmpe overskridelser af budgetterne i to tusind og ni
tusind og ti det er oven i købet sådan at
og elleve forhøjes med prisudviklingen og med lønudviklingen og det betyder at man kan
købe de samme vare og tjenesteydelser i elleve som man kunne i
man kan have det samme personale
det er kendsgerningerne omkring den økonomiske aftale som vi lavede med kommunerne
nogle kommuner der har holdt deres budgetter der er nogle der har overskredet deres budgetter og det må nødvendigvis være sådan at når man har overskredet sine budgetter
er det jo ikke bare noget man kan fortsætte med i al almindelighed for det er jo ikke mere indviklet
det gælder for mig at mine indtægter skal svare til
mig bekendt har vi det jo ikke sådan at folk bare kan bruge for mange penge privat og så kommer der nogle
konstatere at regeringen leverer flere penge til kommunerne i
og at de variationer der er i kommunerne
afskaffelse af efterlønsordningen vil jo samlet set medføre en indkomstfremgang for de persongrupper der i dag går på efterløn det skyldes jo at halvfjerds til firs procent af dem
eller i støttet beskæftigelse
vil man jo tjene flere penge ved ved
arbejdsudbud for med et større arbejdsudbud
har vi altså i regeringen prioriteret at
vil sikre kernevelfærdsområderne end at betale raske mennesker for at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet
er jo noget vi synes er mere solidarisk fordi det gælder alle borgere
i mine øjne lidt usolidariske ordning som
mennesker der har været medlem af
efterløn er at man står til rådighed for arbejdsmarkedet
er dér herre jesper petersen og socialdemokraterne argumenterer for at hvis man er i efterlønsalderen og
skal der gælde noget særligt det er derfor jeg siger
tilmeldt sig efterlønsordningen være nedslidt
herre jesper petersen at efterlønsordningen
ikke er for nedslidte personer efterlønsordningen er for folk der står til rådighed for arbejdsmarkedet og det er jo derfor at
medfølelse når de er nedslidte hvorimod de andre
en seniorførtidspensionsordning hvor de
skal laves en særlig ordning hvis de bliver nedslidte den skal forbeholdes dem der er medlem af en a kasse og dem
at en ung klog mand som herre jesper petersen ikke kan høre hvor hult det lyder at
solidaritet at tingene hænger sammen på den måde herre jesper petersen glemmer hele tiden at efterlønsordningen
vi synes ikke at vi skal betale milliarder efter milliarder
efterløn og når aldersgrænsen bliver flyttet for
i jobbet vi har så valgt en solidarisk ordning for så vidt angår de nedslidte hvad enten de er medlem af en a kasse eller ikke er medlem
arbejdskraft reduceres vi vil frem til
og tyve blive halvtredstusind personer færre på arbejdsmarkedet og samtidig vil
blive tohundrede og femogtyvetusind flere på
en reform af efterlønnen skønnes at medføre en forøgelse af arbejdsstyrken
vi vil derfor skabe mulighed for en forøgelse af den private beskæftigelse som vil kunne bidrage til at finansiere den fremtidige velfærd
meget dokumentation for at der er denne sammenhæng
en øget erhvervsfrekvens medfører øget beskæftigelse vi har selv haft et af de store eksempler nemlig vores overgangsydelse
og tjenesteydelser i denne verden vi står jo ikke over for en stationær situation hvor der er en vis mængde arbejdspladser og at hvis de
er det danske arbejdsmarked vokset med ottehundredetusind personer
oplevede at arbejdsløsheden steg så økonomien hænger jo sådan sammen herre frank aaen at samfundskagen
og større efterspørgslen bliver større og større og derfor er
sammenhæng mellem erhvervsfrekvensen
herre frank aaen sagde ville ingen ulande jo
en vis mængde efterspørgsel i denne verden og
både erhvervsmæssigt sundhedsmæssigt
arbejdsmiljømæssigt og så videre der kan vi jo se at
ni og halvtreds årige er beskæftigelsesfrekvensen
tre lande fuldstændig ens men når vi kommer til gruppen af tres til fire og tres årige synker den i danmark ned til syv
hvis jeg husker ret hvorimod den fortsætter på omkring tres procent i
sådan kan man nævne rigtig mange eksempler hvis vi nu tager overgangsydelsen da den blev afskaffet steg beskæftigelsesfrekvensen for den gruppe jo meget mere end for resten af samfundet og det var oven i købet langtidsledige
efterlønnen så retter den sig altså mod folk der er arbejdsduelige og for
enig i det vi sikrer
en lang overgangsordning sådan at
så faktisk kan man sige at det her indgreb
vi begynder en udfasning samtidig med at en stor del af arbejdsstyrken forlader arbejdsmarkedet så de to ting vil jo
i en højere enhed ordningen vil være væk når
forøge arbejdsudbuddet med halvfjerdstusind personer
nu indebærer det jo ikke at efterlønnen er væk i to tusind og tyve rent faktisk er efterlønnen væk i to tusind og fire og tredive men lad det nu ligge
den diskussion vi lige har været igennem at jeg er uenig i den præmis herre frank aaen stiller for sine
at det karakteristiske ved en markedsøkonomi er at en større arbejdsstyrke
det økonomiske råd og mange
vil igen henvise herre frank aaen til at studere hvad der skete
da kunne man se at beskæftigelsesfrekvensen for den gruppe som jo var langtidsledig steg mere end
i de kommende år er at der er flere der går ud af arbejdsmarkedet end der kommer ind på arbejdsmarkedet
det der er hele baggrunden for det
kommer der fire ind på arbejdsmarkedet jeg nævnte
arbejdsstyrken frem mod og tyve vil reduceres med halvtredstusind personer og der vil
tohundrede og femogtyvetusind flere på folkepension det er da klart at den større udgift jo skal finansieres og
efterlønnen i takt med at behovet for arbejdskraft stiger så der er jo en ganske nøje og faktisk god timing
at arbejdsstyrken vil blive mindre i de kommende år og derfor har vi ikke råd til herre frank aaen
betale raske folk for at trække sig ud af arbejdsmarkedet herre frank aaen skal huske at fem og firs procent af dem der går på efterløn
set også et lidt ulogisk argument jeg vælger nu altså
læne mig op ad økonomernes redegørelser og de praktiske erfaringer som vi selv har gjort os
at når vi ved at arbejdsstyrken
så er det da rettidig omhu at sikre at vi opretholder en arbejdsstyrke
frank aaen fremhæver at det kun er to procent af arbejdsstyrken vi taler om
kombinationen af de to ting der gør at vi må træffe valg i det danske samfund vi må træffe det
opretholder en efterlønsordning og at
og det er så det valg regeringen har truffet
vi kan bruge ressourcerne bedre ved ikke
betale folk i den arbejdsduelige alder som er i arbejde for at gå på efterløn det er også derfor vi
må lave en seniorførtidspensionsordning for de mennesker
forhøjelse af aldersgrænserne for tilbagetrækning med offentlige pensioner disse regler gælder selvsagt også for ministre regeringen foreslår
vi mener at pensionerne skal følge de regler der gælder for alle andre grupper
direkte sammenhæng kommunerne kan derfor med fordel lade sig inspirere
i folkeskolen om året mens andre kommuner bruger op
halvfemstusind kroner om året per elev
disse forskelle afspejler naturligvis delvist forskellige vilkår men det afspejler også at nogle kommuner driver folkeskolen mere effektivt end andre og at
betydeligt rum for forbedring nogle kommuner har eksempelvis været bedre til at sikre sig at de får mere undervisning og tid til eleverne ud af lærernes arbejdstid
er ligeledes betydelige forskelle på hvorledes kommunerne har organiseret folkeskolen det kommer blandt andet til udtryk ved en betydelig variation i både skole
for lige at tage fat i en af de myter som er
at folkeskoleudgifterne skulle være faldende så kan man sige at selv om udgifterne til folkeskolen og det er en af de pointer som
korrigeres for pensionsudgifter er der fortsat en stigning i
enhedsudgiften til folkeskolen på knap
seks hundrede kroner i perioden to tusind og to
og når revisionsinstituttet
siger at der er sket et fald så skyldes det at de ikke anvender den pris og lønregulering som er aftalt mellem kommunernes landsforening og regeringen
heller ikke udgangspunkt i de officielle
de faktiske elevtal
ret nyttigt at vide her ved indgangen til debatten hvad er det så vi stilles op imod oppositionen kommer med en masse løfter som ikke
kan se at der ikke følger finansiering med der er en tolærerordning og hvis det
milliard kroner så lover man
loft over antallet af elever i klassen på fire og tyve og det koster yderligere ni hundrede million kroner så skal der gennemføres læsecafé for seks hundrede og fem og halvtreds million kroner
man meget gerne have at kun hundrede af vores to hundrede folkeskoler skal have afskaffet
og det putter man så to hundrede million kroner i og hertil kommer så
som vi står over for og derfor har vanskeligt ved at tage helt alvorligt i den her debat for et minimum når man kommer med mange af de her forslag er jo
jeg jo sige at regeringens forslag er fuldt finansieret og det er så også styrken ved det vi kommer med selv om dansk økonomi er på vej ud af den økonomiske krise
anvende en diskonteringsrente på fem procent og ikke seks
så vendes spørgsmålet til hvordan vi når målet billigst og det kan være gennem vindmøller biomasse eller noget helt tredje på klima og energiområdet bruges diskonteringsrenten derfor ikke i nævneværdig grad
at sørge for at vi når målet mest omkostningseffektivt vi kan jo ikke bare klatte borgernes penge væk fordi vi
politikere har forelsket os i en dyr løsning jeg er klar over at andre lande anbefaler en lavere diskonteringsrente når man i storbritannien når frem til en diskonteringsrente på tre en halv
skyldes det en helt anden tilgang og man kan ikke sige
fastsætter diskonteringsrenten hvis vi tager konvergensprogrammet
procent når inflationen forventes at være på cirka en
finansministeriet anbefalede allerede i to tusind og otte
anvende fem procent i stedet for seks
i regeringens plan bæredygtig transport bedre infrastruktur fra
to tusind og otte og i klimakommissionen er der derfor brugt en diskonteringsrente på fem procent på finansministeriets
derfor er det ikke rigtigt som det fremgår af bemærkningerne til det forslag vi behandler her nu
må politikerne jo tage
hvad den reelle beregning er her andre lande anvender nogle andre metoder men her har vi anvendt denne
mange år og jeg synes det er en god og realistisk tilgang
ønsker at deltage i dette samarbejde pagten indebærer
relevante gældende processer det gælder for eksempel det europæiske semester hvor de nationale reformprogrammer og stabilitets og konvergensprogrammer kan bruges til at afrapportere om
omfang brug for at landene går lidt videre og forpligter sig til tiltag på områder som vil være forskellige fra land til land som følge af at karakteren og dybden af udfordringerne er forskellige
konkurrenceevnepagten
herre per clausen sige at den fremstilling han giver
efter min mening er noget forvrænget og derfor vil jeg godt lige erindre om at konkurrenceevnepagten er en politisk
fremhæve at løn og arbejdsmarkedspolitik er et nationalt kompetenceområde og det rokkes der ikke ved
afskaffelse af det forbehold kræver en folkeafstemning og det ændrer konkurrenceevnepagten ikke noget
antydet at der er noget lusk med
eurolandene præsenterer på det europæiske råds møde her i morgen og i overmorgen pagten hvor de beder landene uden for euroen om at meddele om de ønsker
tråd med vores økonomiske politik vi deler nemlig målene om at vi skal have styrket konkurrenceevnen at
styrket finanspolitisk holdbarhed og styrket finansiel
vi vurderer det som en styrke at disse spørgsmål sættes på dagsordenen for stats og regeringschefernes møder det er
intet flyttes fra det enkelte land til eu og da det er i en stærk
være med alle steder hvor der drøftes forhold
og disse henstillinger gælder jo
og det ændrer konkurrenceevnepagten
i ly af krigen i libyen intet kan være mere forkert denne pagt er lagt åbent frem
drøftet i pressen processen har været kendt og vi har drøftet det i folketinget
afvise påstande om at vi lusker dette igennem det er en åben og fuldt ud demokratisk proces som ligger til grund for beslutningen
håber jeg da også vil præge den her aftale men det der er kendetegnende ved en politisk aftale er jo
følger de intentioner der er i aftalen
kæmper med og derfor er det
ikke en bestemt model der tromles ind over alle
drøftelser vil jeg godt sige til fru pia adelsteen igennem længere tid
tankerne omkring den her pagt kom jo frem i oktober måned sidste år og vi har ved forskellige lejligheder drøftet
indholdet kunne være og vi har fulgt processen så jeg synes ikke det er en rigtig beskrivelse at give
er dukket op her her på det seneste og at det er noget vi lusker igennem jeg mener klart at det med her pagt falder
medvirke fuldtonet i drøftelser af forhold internationalt i eu som påvirker danmark
i danmark i dag som vi skal
i europaudvalget og i folketinget så det er selvfølgelig klart at det der følger af
er der juridiske forpligtelser og juridiske sanktioner knyttet til det der jo er det særlige ved konkurrenceevnepagten er at det er en politisk aftale
en aftale om at stats og regeringscheferne sætter sig rundt om bordet
diskuterer de udfordringer som vi alle sammen har med hensyn til konkurrenceevne finansiel stabilitet
deres bud på hvad de vil gøre
tænk det synes jeg er en rigtig rigtig fornuftig ting men konkurrenceevnepagten ændrer intet ved reglerne i
er jo juridisk bindende
identificeres om et land har et problem med at
man skal diskutere de her ting
også diskuteret og det står tydeligt at der
nogen juridisk forpligtelse i eu reglerne til at gennemføre en budgetlov regeringen finder af andre grunde at det er en meget fornuftig ting og derfor har har vi foreslået at gennemføre en budgetlov
har vi jo det tilfælles at vi føler og tager et stort ansvar for landets økonomiske situation jeg kan jo beklage at det er i modsætning til fru pia olsen dyhrs parti som ikke deltager
et lidt større engagement i
efterleve reglerne man sådan er livet jo så forskelligt der er jo ingen sammenhæng mellem at man er er eu tilhænger
og så ønsket om at føre en ansvarlig økonomisk politik
sige to ting i to tusind og otte var danmark netto gældfri vi havde mere til gode end vi skyldte væk og derfor er det meget svært at se hvor skattereformerne fra
og syv ikke var finansieret fordi så havde vi jo
og det havde vi ikke vi havde faktisk flere penge til gode end vi skyldte væk for så vidt angår to tusind og ni skattereformen har
debatter med mig her i salen erkendt at
finansieret så den diskussion kan vi jo så bare lade ligge
morten bødskov at regeringen ikke har pålagt kommunerne nogen besparelse vi har godkendt de budgetter kommunerne har fremlagt vi har skaffet finansieringen til
består det i at kommunerne konsekvent har overskredet deres budgetter og derfor er det eneste
i to tusind og elleve dog fremskrevet med pris og lønudviklingen og når vi kommer til to tusind og tretten
det samme som i to tusind og tolv
med pris og lønudviklingen
to tusind og ni ved adskillige lejligheder hvor herre morten bødskov svingede sig højt op i lianerne og fortalte om hvordan kommunerne skar ned begrænsede
fem milliard kroner mere end budgetteret og derfor var det jo ikke rigtigt hvad herre morten bødskov brugte et helt år på at sige og det er heller ikke rigtigt at kommunerne får færre
fald overtager økonomistyringen
at der ikke bliver nogen grænser for hvad kommunerne
man aftaler ganske vist et budget men skulle kommunerne
så er det i orden med herre morten bødskov sådan har jeg forstået det og det har vi jo haft debatter om tidligere
bare sige at jeg mener
vil være et uansvarligt system når vi indgår aftaler
jo meningen at budgetterne skal holdes herre morten bødskov har indtil nu
har pålagt kommunerne at spare ikke ét og derfor er det herre morten bødskov siger
at der er nogle kommuner der ikke har overholdt budgetterne
tilpasse deres forbrug
så kom krisen og så måtte vi jo
de offentlige kernevelfærdsydelser siden to tusind og et op med fireoghalvfjerdstusind million
højeste niveau de nogen sinde har været i danmarkshistorien med den bedste service der har været der er ethundredetusind flere der bliver behandlet og hurtigere på hospitalerne og så videre og så holder det niveau i tre år er
morten bødskov det er at vi måtte afstå fra nogle ting som vi gerne ville
elleve oven i købet reguleret op med pris og lønudviklingen
tretten reguleret op i forhold til to
det kan godt være at herre morten bødskov tror at det er en besparelse men hvis man nu tager en af herre morten bødskovs fæller
besværer sig over det her man i aalborg
budgetterne og alle familier ved jo at man ikke bare år efter år
herunder uddannelsesområdet på det højeste niveau
det her tre hundrede og tres graders eftersyn af
der er jo kommet et godt og solidt grundlag
så vi kan styrke det faglige så vi kan få bedre indhold
tilføre it til folkeskolen og så videre så vi arbejder stærkt på den målsætning
vi har jo indbudt til forhandlinger og vi håber meget
at vi har en af de bedste folkeskoler
det her er et spørgsmål om at tilføre
er et spørgsmål om at vi nu
indretningen fokuserer på det faglige fokuserer på
det er på den måde vi skal få verdens bedste folkeskole
i disse år nemlig at vi bliver flere ældre og at
samfundet og det er vi også nødt til at gøre og derfor arbejder vi jo nu med en reform af folkeskolen som jeg håber at
med til for at vi kan styrke folkeskolen
sket nogen nedskæringer i kommunerne tværtimod får kommunerne hvert år reguleret det beløb
vil der være plads til
at vi skal genskabe produktion og beskæftigelse i den private sektor for når alt kommer til herre morten bødskov så er det det vi lever af i det her samfund
skabes i den private sektor
er et område vi prioriterer
sige til de mange der følger den
her debat i folketinget at herre morten bødskov
vælde ud han repræsenterer et parti som har anerkendt at der er et hul i kassen på syv og fyrre milliard
som skal fyldes op herre morten bødskov har præsteret at komme med et bidrag på tre milliard kroner ud af de syv og fyrre milliard
at sikre at den her samfundsøkonomi er i orden er at bidrage med
milliard kroner til en udfordring der er syv og fyrre
at stå og høre her at herre morten bødskov bare
overskride alle budgetter
morten bødskov også lade staten overskride vil han også lade regionerne overskride
føre en holdbar og ansvarlig økonomisk politik
det er imidlertid en klar forudsætning for at danmark og alle andre særlig de mindre eu lande kan føre en selvstændig og uafhængig økonomisk politik
andre lande har orden i deres økonomi uden en sund og
uden for euroen kan miste midler fra eu
ikke overholder eus regler princippet gælder allerede i dag i samhørighedsfonden
numeriske finanspolitiske regler som for eksempel budgetregler der sikrer overholdelse af de fælles eu regler og landenes mellemfristede budgetmålsætninger og krav
og finansiel ustabilitet
ud over de øvrige elementer jeg har nævnt og ud over de målsætninger som landene har
tyve strategien at de deltagende lande på øverste politiske niveau skal vælge
forpligte sig til at gennemføre nationale økonomiske og politiske tiltag og reformer rettet mod
dels for at sikre troværdighed
hvis nogen kommuner
er nødt til det skyldes det formentlig
må bero på en misforståelse det skyldes ikke nogen beslutning eller noget regeringen har vedtaget hvis der er nogen kommuner der må afskedige medarbejdere det skyldes alene
et overforbrug i de tidligere år ligesom det gælder vil jeg gætte på herre rasmus prehns familie ligesom det gælder min familie hvis man har kørt i en årrække med et overforbrug så indhenter sandheden jo en til sidst
man havde i to tusind og ti oven i købet forhøjet med pris og lønudviklingen sådan at man kan have
i to tusind og elleve som man havde i to tusind og ti
derfor er jeg nødt til igen at sige at herre rasmus prehn har misforstået det medmindre herre rasmus prehn kan forklare mig hvilken beslutning
er der gør at
der er den sammenhæng for der er ikke den sammenhæng herre rasmus prehn taler om der er en række kommuner som jo i to tusind og ni og to tusind og ti groft har overskredet budgetterne
de havde i to tusind og ti dog reguleret op for så vidt angår priser og lønninger
man kan have det samme personale i to tusind og elleve som man havde i to tusind og ti man kan købe de samme varer og tjenesteydelser i to tusind og elleve som man kunne i to tusind og ti for beløbet reguleres op
skal fyres hvis kommuner er nødt til at
afskedige medarbejdere skyldes det ene og alene at de har
jeg kan derimod komme i tanker om at en række kommuner ikke har været særlig gode til at styre økonomien
kun er mig der har det sådan at der skal være balance mellem indtægter og udgifter jeg kunne godt få en mistanke om at socialdemokraterne gerne vil sende det signal til landets kommuner
og at det er i orden det er selvfølgelig også en måde
dukker op en onsdag og fortæller mig hvilken beslutning det er der gør
tyve plan og den indgåede aftale om tilbagetrækningsreform og senest aftalen to streger under facit har vi fremlagt de konkrete politiske prioriteringer frem
og tyve det er helt efter bogen og på linje med tidligere planer at man i en
og tyve plan har en planlægningshorisont for den økonomiske politik til
og tyve således var horisonten i
er jo forholdsvis enkelt samtidig er det også naturligt at vi koncentrerer os om
er jo ikke som jeg sagde før taget stilling til
skattepolitiske prioriteringer efter to tusind og tyve fremskrivningerne går helt frem til år to tusind en hundrede og efter herre morten østergaards tankegang
at regeringen satte sig ned og i detaljen planlagde den økonomiske politik de næste hundrede år og det er nok en absurd tanke at forestille sig så i stedet for at spekulere i hvordan skattepolitikken eventuelt kommer til at se ud efter
morten østergaard hellere bruge tiden på at samle stumperne sammen med sine venner i
mit eget vedkommende og for regeringens vedkommende planlægger
nu vil jeg så lige gentage hvad jeg sagde i min indledning at beregningsteknisk i
har vi fuldt finansieret de skattelettelser som vi har gennemført i to tusind og fire to tusind og syv og
krisen ramte i to tusind og otte
afbetalt tre hundrede og firs milliard kroner så man kan
nogle forestillinger om at borgerne burde betale noget mere i ejendomsskat og alt det skal jeg ikke blande mig i det er regeringens politik at vi har et skattestop når vi har redegjort for det frem til
jo fordi det er der planen går til og så skal vi naturligvis finde finansieringen til skattereformer derudover
der fastlagt en klar og fast ramme for de kommunale serviceudgifter frem til to tusind og tretten
har vi fremlagt konkrete statslige initiativer som i alt frigør en
milliard kroner til service i kommunerne i to tusind og elleve lad mig nævne nogle konkrete veje
at sikre bedre ressourceudnyttelse
som vi vil tage op i de kommende forhandlinger med kommunerne med regeringens afbureaukratiseringsindsats der gik under navnene mere tid til velfærd og væk med bøvlet er der iværksat et
borgernære service på nye måder hensigten med forsøgene
femten det er også baggrunden for at regeringen har afsat nul milliard kroner til it i folkeskolen og endelig er det baggrunden for at regeringen har afsat midler
procent i to tusind og femten
der er samlet set mange måder at stimulere kommunernes indsats for at omstille og nytænke måden velfærdsservice leveres på og kigger man på tallene
for så vidt angår funktionsperioder
fastlagt sunde og balancerede kriterier for aldersgrænser ved modtagelse af forskellige typer af pensioner
diskutere det jeg har forholdt mig til
er sådan set de principper der blev aftalt i velfærdsaftalen i to tusind og syv og som jeg synes er
ministerpensionsordninger med andre af arbejdsmarkedets pensionsordninger så jeg ser
andet end simon emil ammitzbølls
jeg betragter ikke efterlønnen som en pensionsordning det er jo en særlig arbejdsmarkedsordning der er lavet for nogle særlige mennesker der er medlem af en a kasse og som har tilsluttet sig en
redegøre for hvad indholdet
arbejdsmarkedspensioner og dem har vi jo ikke berørt i vores aftaler
de pensioner vi optjener her med arbejdsmarkedspensionerne og dem
herre sass larsen
så ikke enig i at det nærmer sig kremlologi at finde ud af hvornår et løfte er reelt
et kerneløfte og ikke kun en hensigt og det er vel sådan set reelt nok at efterlyse at statsministeren giver vælgerne vejledning i hvilke sproglige vendinger der viser om et løfte er reelt
at tvinge venstrefløjen
seriøst at beskæftige sig med hvad det vil sige
der kan vi jo ikke komme med tak nok til fru
utrolig uegennyttige indsats hun har gjort i denne sag vi har jo nu
at vide at der er forskellige grader af fattigdom der er rigtig fattigdom så er der carina fattigdom og så
anden fattigdom og det er utrolig nyttigt
ud af at gå på arbejde
meget skarpt relief i forhold til de
af mennesker som arbejder på de overenskomstmæssige mindstebetalingssatser
jo det der er det interessante i den her diskussion når man arbejder på overenskomsternes mindstelønsatser skal det så være mindre attraktivt end at modtage kontanthjælp det var baggrunden for at vi
indførte de her ting derfor er det for mig at se en meget meget vigtig debat vi har her for
er det for nogle budskaber vi sender til det danske samfund om at det
det er jo inde ved kernen af forståelsen af velfærdssamfundet for det er jo inde ved kernen af
at vi hjælper dem der har hjælp behov
når vi kommer ind til fru cekics debat rokker den jo ved fundamentet for accepten af velfærdssamfundet og det
det uhyggelige i den her sag er jo
problemet den nuværende beskæftigelsesminister turnerer jo rundt med at
gøre det meget meget attraktivt at løse lige præcis det her problem men endnu mere interessant er det jo at beskæftigelsesministeren har fundet løsningen
rådighedsreglerne og på
derfor er det nærliggende at sige til regeringen burde det så ikke gennemføres i omvendt rækkefølge
det her med rådighedsreglerne for når vi har set et klart svar på det spørgsmål
har beskæftiget os med beskæftigelsespolitikkens mysterier i mange år ved jo at det er et uhyre vanskeligt område vi arbejder på
mangler vi jo helt klart nogle overbevisende svar fra regeringen ministeren siger at hun skal sikre at rådighedssystemet fungerer effektivt det forstår jeg på den måde at hvis man bliver tilbudt et job
mister man kontanthjælpen
i beskæftigelsesudvalget hvor en anden af ministerens
hjertesager blev drøftet nemlig
ved de fem og tyve til tredive årige som jo er overrepræsenteret i ledighedskøen
derfor trænger vi jo til et helt klart og tydeligt svar
ministeren vil gøre for at få de mennesker ud af kontanthjælpssystemet som putter sig i det fordi det ikke kan betale sig
derfor vil jeg da give ministeren det råd at hun skal starte
har med formanden for socialrådgiverforeningen betinna post så
ministeren og betinna post i fællesskab kan finde ud af hvordan man lige sikrer at de her rådighedsregler bliver
frem i pressen at den nuværende finansminister bjarne corydon i den overståede valgkamp rettet henvendelse til
og det var i sin egenskab af kabinetchef for helle thorning schmidt
skat i københavn om statsministerens skattesag for at
spørge statsministeren om statsministeren ikke er enig i at en direkte henvendelse fra
skat københavn er udtryk for et forsøg på politisk pres på skat
stabschef henvendelse til skat københavn for at få dem til at rykke ud med en erklæring om statsministerens skattesag og i betragtning af at rød blok i valgkampen stod til
også at antage at fru helle thorning schmidt ville blive statsminister efter valget
lægge pres på skat københavn og er statsministeren ikke enig i
havde været hvis en leder af venstres politisk økonomiske sekretariat rettede henvendelse
at komme med en erklæring jeg er ret sikker på at forargelsen
kende nogen grænser fra statsministerens side hvis man sendte en embedsmand
blive statsminister efter valget lod lod sin medarbejder rette henvendelse til skat københavn jeg kan ikke forstå at statsministeren ikke kan sige at det var
handling specielt i lyset af at hvis det havde været andre der havde gjort det
og tak for ordene om at ikke skal være krisemøde igen i eu mit spørgsmål falder lidt i forlængelse af det for i sidste uge var statsministeren
washington og i den forbindelse gav statsministeren et interview som står i washington
ikke mindst i lyset af at vi ikke er euromedlem og derfor ikke har været med til
træffe andre beslutninger end skærpede regler for overtrædelse af
og regulering af finansmarkederne så jeg er nysgerrig efter at høre lidt om hvordan statsministeren prioriterer
opfatter historiske begivenheder jeg er nysgerrig efter at høre hvad det er for nogle beslutninger som statsministeren efter egen opfattelse har været med til at træffe de sidste to måneder
de sidste halvtreds år tænker statsministeren på dannelsen
tænker statsministeren på danmarks indtræden i eu i nitten
tre og halvfjerds etableringen af det indre marked murens fald i nitten
at høre statsministerens opfattelse af egne bedrifter i de sidste to måneder set i sammenhæng med de mange historiske beslutninger
statsministeren har været med til at træffe de sidste to måneder
det statsministeren har været med til har jo sådan set været at træffe nogle beslutninger om at genoprette tilliden til eu landene i lyset af gældskrisen
det tåler vel næppe sammenligning
de andre store beslutninger om dannelsen af eu etableringen af euroen og det indre marked
at sikre at landene fremover overholder de forpligtelser de
statsministeren om det ikke giver anledning til refleksion at man nævner det som
beslutning i de sidste halvtreds år
på europas historie kan godt komme i tanke om andre begivenheder som måske har en større og mere langtrækkende betydning
forskel på hvad vi opfatter som de største politiske historiske langtrækkende beslutninger de sidste halvtreds år
bare have besluttet at vi ikke ville løse problemerne det ville svare til at vi her i
bekymrer vi os ikke om det er jo ikke den måde man arbejder på i
demokratier og derfor vil jeg så bare sige at jeg synes på en eller anden måde er er en proportionsforvrængning
de enkelte ministre i de fleste demokratier er et omdrejningspunkt i kontrollen med regeringen og spørgsmål
med et spørgsmål om at begrænse adgangen til at stille spørgsmål til statsministeren som § tyve spørgsmål og reserverer det til en kreds af partiformand
alligevel tillade mig at spørge om hvad statsministerens personlige opfattelse af det her er om
deler den opfattelse at vi her er inde og røre ved en krumtap krumtap i demokratiet nemlig at alle en hundrede og ni og halvfjerds folketingsmedlemmer
til at stille konkrete spørgsmål til statsministeren til besvarelse her i folketingssalen
og i et demokrati at man også kan diskutere
den slags ting i folketingssalen og at det ikke skal være henvist til en særlig kreds der diskuterer det her det må jo være sådan at statsministeren må have en opfattelse af om den her adgang skal indskrænkes eller
om at det er otte partiformænd som ligesom i de debatter man har i valgkampe i tv kan stå her og diskutere vigtige sager
situation men der er altså en demokratisk værdi i at man også kan spørge landets statsminister
om hvad statsministerens opfattelse er i disse spørgsmål
efter min mening vil debatten
af eventuelle tanker om
indskrænke folketingsmedlemmers ret
til besvarelse her i folketingssalen
vil tilkendegive om statsministeren
er for en indskrænkning af folketingsmedlemmernes adgang til at stille spørgsmål
til statsministeren jeg synes det er en krumtap i vores folkestyre at vi her kan diskutere også små ting med landets statsminister og ikke bare de store
ting for folkestyre er jo andet end europagt og henstillinger fra eu og finanslov og den slags ting det er altså også
er afgørende og der synes jeg at jeg mangler svar på om statsministeren vil kunne leve med vil kunne acceptere
adgang til at stille spørgsmål bliver indskrænket
overenskomster der skal forhandles lønningerne fastsættes ensidigt af arbejdsgiverne som selv bestemmer hvad de vil tilbyde i løn goder og andre arbejdsvilkår strejker er forbudt arbejdspladser med mere end tyve ansatte
alle ansatte er automatisk medlem fra kantinedamen over arbejderen til direktøren som så også er formand for fagforeningen
statsministeren om et sådant system lever op til statsministerens krav til et arbejdsmarkedssystem
bemærkningerne til § ti stykke en
være en formodning for at løn og ansættelsesvilkår der er fastlagt ved frie forhandlinger mellem lønmodtager og arbejdsgiver er acceptable
regeringen har været med til at udarbejde
ikke synes at det kinesiske arbejdsmarkedssystem
forhåndsformodning for at de kinesiske arbejdsmarkedsforhold
litauiske og polske arbejdere her i landet og
være en stærkere formodning for
bistået men synes statsministeren helt ærligt ikke at det lyder mærkeligt at der skulle være en forhåndsformodning
såkaldt overenskomst skulle være mere acceptabel end en polsk eller litauisk overenskomst som nogle arbejdere her i landet har
og afgiftsforhøjelser så kom statsministerens nytårstale hvor vi jo ikke hørte nye toner men pludselig tirsdag den femtende januar på statsministerens pressemøde
annoncerede statsministeren en ny vækstpakke nu skulle der gang i væksten og godt for det kan man sige
er alting jo gået den gale vej ledigheden stiger og stiger fortsat beskæftigelsen er faldet så initiativet er jo mere end velkomment og jeg kan forstå at alting er i spil
ligger det jo i sagens natur at virkningen ophører når anlægsarbejdet er gennemført og det skaber kun i beskedent omfang varige arbejdspladser det er altså i den private sektor jobbene
skal skabes så kommer jo det her med finansieringen
her vil jeg spørge økonomi og indenrigsministeren om pengene kan skaffes fra de reformer som regeringen har bebudet nemlig kontanthjælpsreformen og
su reformen og lavere sygefravær og bedre integration så mit spørgsmål
alle sider og fra de økonomiske ministre og derfor
høre i fjernsynet at økonomiministeren mente at de her initiativer skulle være fuldt finansierede og derfor
er det jo naturligt at man bruger besparelserne på kontanthjælp
su til at skabe varige job
er jo om man så opretholder sit vækstmål på
som regeringen har bebudet og der vil jeg da gerne spørge
økonomiministeren kan økonomiministeren forestille sig at regeringen kommer med et lavere vækstmål end de nul
vi skal se det store billede vi er vel nogenlunde klar over hvor skoen trykker vi er vel også nogenlunde klar over at det er
i ministerens overvejelser
at regeringen har været involveret i den såkaldte storskalalov
tale om en fejltagelse
skyldig i som var ret stor og som jeg simpelt hen var nødt til at rette
været involveret i den såkaldte storskalalov
justitsministeren har modtaget den enogtyvende august og svaret på den fireogtyvende september
slutter med at justitsministeriets bemærkninger til det fremsatte lovforslag
at folketinget udviser interesse
i forhold til en mulig realisering af storskalaprojekter er det ikke
et udtryk for arrogance ja næsten ansvarsløshed fra
en så alvorlig sag og i stedet bare skubbe det til side og sige det er grønlændernes egen sag
det er noget grønlænderne selv bestemmer når vi ved hvilke store konsekvenser
alle de skåltaler som statsministeren har holdt i sin tid
det er jo så en sag for sig at statsministeren nu lige pludselig ikke synes at det er nogen
stor ting men jeg må ærlig talt sige at jeg er noget forbløffet over
statsministeren ikke går ind og diskuterer
til formalia det er jo trods alt en del af det danske rige vi taler om her men mit ærinde var sådan set også
komme i tanker om en lang række reformer som statsministeren var imod dengang hun var i
bidrag til at styrke lønkonkurrenceevnen kom jo frem i to tusind og otte hvor statsministeren foreslog en pulje på fem milliard kroner
jeg gerne vil høre statsministeren sige at efterlønsreformen er nødvendig og at efterlønsreformen styrker væksten i dansk økonomi i en periode hvor den demografiske udvikling reducerer arbejdsudbuddet
i to tusind og ni og frem til valget aftalte regeringen reformer og havde flertal for reformer som styrkede arbejdsudbuddet med ethundrede og femtusind i to tusind og tyve
det regnestykke viser jo klart at efterlønsreformen er det absolut største enkeltbidrag for regeringens reformer altså skatteaftale og førtidspension og fleksjob har det kun øget arbejdsudbuddet med en sekstentusind
skattestigninger som regeringen også har gennemført
jeg godt tænke mig at høre om statsministeren ikke er enig i at efterlønsindgrebet var den væsentligste kilde til at styrke den danske økonomi
meget ansvarlig når vi ser på kendsgerningerne
blev aftalt under den tidligere regering og statsministerens historiske bidrag i den forbindelse
en statsminister i udlandet fremstiller styrkerne i dansk økonomi og i det danske samfund men på en eller anden måde virker det
render rundt i udlandet og praler af nogle resultater som man selv var imod da danmark fik sin henstilling fra eu i to tusind og ti om at konsolidere økonomien
og gennemførte vi genopretningspakken som indebar indebar et udgiftsstop i stat
regioner og kommuner og dagpengereformen statsministeren var lodret imod det hele når statsministeren så uden for landets grænser praler af de her ting
ville det jo være rart at man også inden for landets grænser ligesom anerkendte at at det var nødvendigt for genopretningen af at gennemføre efterlønsreformen og dagpengereformen det er såmænd bare det
jeg efterlyser at man ikke opererer i to verdener en uden for landets grænser
og førtidspensions og fleksjobreformen har leveret et meget meget lille bidrag
styrkelse af arbejdsudbuddet hvorimod alt det som statsministeren ikke ville medvirke til
om ønsket fra forsvaret for camilla vest om at se afgørelsen i helle thorning sagen
begrundelsen herfor er det i orden at holde praksisændringer hemmeligt og hvad har ministeren gjort for at opfylde sin tilsynsforpligtelse camilla vest sagen går ikke væk
at skatteministeren ikke i folketingets
mands skattesag ville camilla vest og peter nielsen efter skatteeksperters opfattelse også være blevet dømt med piber og trommer i landsretten
strenge fængselsstraffe
blande de to sager sammen som ifølge afdelingschefen og jeg citerer igen bt slet
som landsretten senere total underkendte som skatteminister har man ligesom andre ministre en tilsynspligt med sit ministerområde er ministeren ikke enig i at en måde