syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
at vi har rigtig mange dygtige ansatte i forsvaret som løser opgaverne både herhjemme og i udlandet stort set dagligt men hvis vi kommer i en situation hvor vi får brug for ekstra personel
det her er ikke decideret nogen tanke der har groet i socialdemokratiets baghave men vi bakker selvfølgelig op om den aftale
vi har lavet vi mener sådan set
kan klare det frivilligt når
at have noget krav det er udelukkende frivillige der melder sig vi så
der var tilstrækkelig mange der meldte sig frivilligt så vi kan løse en del ad den vej og ligesådan er vi
forsvaret er en rigtig god arbejdsplads spændende og interessant arbejdsplads der gør at at stort set alle
melder sig frivilligt
man kan mobilisere yderligere i tilfælde af krise og krig og at man kan opbygge mobiliseringskompagnier og der er tre forslag til hvordan man kan gøre det det
er at man kan udvide den generelle periode som værnepligtige skal stå i totalforsvarsstyrken fra tre til fem år i dag har de altså op til tre år det udvider vi
så kan man også forlænge den maksimale tjenestetid for værnepligtige fra tolv til fire og tyve måneder det er jo sådan i dag at der er forskellige værnepligtstider alt afhængigt af hvilken tjenestegren man er inden for
man så landet på at det kan være op til fire og tyve måneder det er der for så vidt heller ikke de store problemer i som vi ser
at det næste element drejer sig om at man til tidligere ansatte som har været ansat
hvis forsvaret får brug for dig fra du har forladt forsvaret og helt indtil din pensionsalder det er der nogle der synes er et voldsomt indgreb og det er det vel også hvis man sådan kigger på det i en almindelig sammenhæng
arbejdsgivere også hellere vil have at folk melder sig frivilligt
vi har brug for folkene og tidligere ansatte besidder altså en
være vældig interessante at få med ind når man skal opbygge de
så derfor er det rigtig relevant at diskutere hvordan tidligere ansatte kan bruges i
den her sammenhæng det som man så siger fra hkkfs side bla
er at det er meget at pålægge og er der nogle undtagelsesbestemmelser kan der være nogle dispensationsmuligheder
og komme ind og gøre tjeneste det kan man gøre sammenlagt i op til seks og tredive måneder altså i tre år
hvad så når man har været inde som man skal i den her periode skal arbejdsgiveren så tage vedkommende tilbage igen det er den slags ting som jeg håber
før at der er nogen der har gjort opmærksom på det og vi medvirker gerne
foreslået her så det er ikke sådan at vi løber af pladsen men vi synes det er relevant at få diskuteret om for eksempel også folk der er blevet afskediget
der er en lang række sådan lavpraktiske ting og sager som jeg håber hele forligskredsen og folketinget vil diskutere i forbindelse med det her lovforslag således at
kommer i den situation at vi skal aktivere
tidligere ansatte og værnepligtsdelen
så gør det med åbent sind og ikke bare siger vi får nok ikke brug for det alligevel så kan det være lige meget nej vi er nødt til at lave lovgivning ud fra at vi kan stå i den situation at vi får brug for det og derfor skal vi også tænke os godt om inden og under udvalgsarbejdet tusind tak
og renoveringsmodne konti skan linje der går tværs over læsø
ikke bare fordi jeg er valgt i det område
dengang linjen blev lavet havde læsøboerne gavn af den og da accepterede man
at den linje bare transporterer strøm imellem danmark og sverige og det er en milliardforretning
og respekt for at der er truffet politiske
er at læsø altså er en naturperle og man kan sagtens argumentere for
ikke er en god ting for miljøet og naturen at have den linje
derfor spørger jeg jo nu
den er jo renoveringsmoden der skal ofres mange penge på den derfor er det jo tåbeligt
der på sigt skal graves ned når det rent faktisk er teknisk muligt
han udtaler sig jo alle andre steder i landet om hvor meget det ligger ham på sinde at de her ledninger ikke skæmmer og at de genere borgerne i lokalområdet
derfor er det jo interessant
også gælder når det drejer sig om læsø og konti skan linjen og om at få den lagt i jorden
tværs over læsø resten er jo kabellagt
og nu kan man se her at der skal graves elkabler ned for en
milliard kroner ude i vestjylland der kan man se at man regner med i forhold til antallet
og en og tyve kroner
koster det lige pludselig det dobbelte trettentusinde
man skruer prisen op når det drejer sig om at få noget kabel lagt på læsø
prisen stort set kun det halve altså ministeren må da selv kunne se at det ikke kan passe at det koster dobbelt så meget på læsø som
den forskel men jeg mangler stadig væk at få vide at det her ikke er noget som staten skal give tilskud til fra den der kabelkasse det er simpelt hen et spørgsmål om ministeren
er en linje der kommer til at holde i halvtreds år efter at den er gravet
varmeprisen for de små varmeværker der er blevet ramt af grundbeløbets bortfald er blevet fordelt således at deres fjernvarmekunder
virkelig kontant og reagerer når det er for ikke så længe siden
en rapport fra klimarådet og inden dagen var omme
var formanden skiftet ud så ministeren kan jo godt når han vil i den her sag står jeg med dokumenter der viser at den her sag også var oppe at vende i to tusind og seksten
sig til danmarks radio om hvor meget det lå ham på sinde og
har stillet spørgsmål
derfor at kunderne i yderområderne henvender sig både til mig og til ministeren og siger
stiger og stiger stiger jeg tror godt ministeren har fantasi til at forestille sig at hvis man
om folk i det hele taget har råd til det
huset bliver usælgeligt man bliver stavnsbundet
det er en meget meget trist udvikling i i vores landsbyer i vores yderområder at man kan
det her område de ligger bare og varmer et eller
de skal ud til forbrugerne således at varmeværkerne kan sænke prisen
at de skriver at de har handlet fuldstændig
at ministeren ikke sørger for at få lavet en politisk aftale så de penge kommer ud at arbejde til gavn for de fjernvarmekunder der nu
socialdemokratiet har evnen og viljen til at klappe
og sørge for at de penge der er afsat til det formål kommer ud at arbejde i dag sidder ministeren og
der er jo et reelt problem som vi
syv principper om at der skal være en differentieret pensionsalder for
dansk folkeparti der med aftalen i to tusind og elleve de facto var med til at
jeg forstår godt de ting som ordføreren siger
brug for at arbejdstilsynet får en ordentlig basisbevilling
fik man jo det halmstrå der hedder seniorførtidspensionsordningen
måske var op til otte tusind der kunne få den ordning er kun syv hundrede der bruger den i dag
i dansk folkeparti hvis man får mulighed for det træde ind
førtidspensionsordningen og derved være med til at sikre at ordningen for førtidspension kan nå op på det antal som den var
ville svare på noget andet og sådan er det jo
det jeg sagde i vejgaard hallen
de partier der ville være med til de syv principper
at de også kunne få indflydelse på hvordan
dansk folkeparti lægger vægt på at der er for hård en modregning
ikke behøvede at trække sig helt ud af arbejdsmarkedet i
arbejde delvis
partierne i forsvarsforligskredsen at vi skal kigge på hvordan og hvorledes vi kan mobilisere igen når og hvis der bliver brug for det vi håber selvfølgelig aldrig det kommer til at ske men når vi lovgivere skal lave lovgivning bliver vi nødt til at forholde os
forsvarsministeren jo fremsat det her
sige vi får brug for jer
finder anvendelse i helt ekstreme situationer
til terror det er da heldigvis noget vi
har været fri for i danmark men vi havde en situation i to tusind og femten og derfor
i en situation som den der var i to tusind og femten
i forhold til den bemyndigelse som
inden man vil begynde at sige til tidligere ansatte vi har så hårdt brug for jeg nu vi kan
til rådighed altså folk vil gerne være med til
den her forsvarsvilje som vi har talt så meget om så derfor tror
svar på spørgsmålet inden vi skal stemme om det ved tredjebehandlingen
længere væk end et telefonopkald
og der vil jeg gerne takke for
som arbejder der og lang tid de er væk og og så videre
sammenligning med at andre havde det fradrag og at det havde de så ikke
det rigtig fint at vi at vi kan arbejde sammen om sådan
folk der yder en indsats og som har de nødvendige kvalifikationer søfartspapirer
vel skal notificeres i eu
spørgsmål på vegne af søfolkene hvornår regner skatteministeren med
men i hvert fald er det nok klogt at de gemmer
har en fælles interesse i netop det der og der har vi haft den nordiske dobbeltbeskatningsaftale
helt urimeligt at bare fordi de har arbejdet for et et svensk eller norsk rederi eller firma
beskattet hårdere end den lønindkomst de har
nu har skatteministeren jo samlet en buket af mange forskellige ting og sager og det kunne
her til sidst at vurdere om om det også kunne finde anvendelse
på pension og trække sig tidligere
tusind mennesker der kan gå direkte fra arbejde og på pension det her er et spil hvor man bytter ressourcepersoner ud kontanthjælpsmodtagere fleksjobbere og forskellige andre
men det er kun nogle få hundrede om året der kan gå direkte og det er jo derfor socialdemokratiet siger at der er behov for en ordning for dem der har været lang tid på arbejdsmarkedet
løser overhovedet ikke det problem som socialdemokratiet kommer med et forslag til senere
for at have skiftet synspunkt i sagen om børn i sagen om at mint kan komme hertil det synes jeg er rigtig klogt det jeg gerne vil spørge herre morten dahlin om
at det har den konsekvens at der er færre
børneydelse altså hvor ved man det fra er det noget han tror han håber
venstre har haft ualmindelig svært ved at dokumentere hvor mange der er kommet i arbejde på grund af kontanthjælpsloftet tror ordføreren ikke snarere at det skyldes gode konjunkturer måske endda skabt af den tidligere regering
som churchill sagde den eneste statistik jeg
venstres regime i beskæftigelsesministeriet man producerede den ene
at det det at indføre et kontanthjælpsloft var rigtig godt det holdt bare ikke i virkeligheden så derfor
er det ordføreren nu har den viden om konsekvenserne af det ene
en vigtig debat om hvordan vi håndterer
sådan nogle spørgsmål jeg tænker at når man kommer fra nordjylland
det den bedste af alle verdener dér er folk imødekommende de er åbne der er respekt
den gode verden eksisterer ikke alle steder den er også ond derude nogle gange og det kan være stater
hensigtsmæssigt og forgriber sig på andre lande det kan være grupper
markere at vi
som også herre søren espersen var inde på vores diplomati til at tage sig af og det er da langt bedre end at vi går direkte i krig med hinanden vi skal håndtere de forskellige ting som vi jo bliver mødt med
der foregår noget som man ikke bryder sig om
det ved man også hvis man som jeg har været tillidsmand hvis man
har en konflikt ja så skal det gøre ondt på nogle for at få folk tilbage
det lykkes i nogle tilfælde det lykkes ikke i alle tilfælde og der findes selvfølgelig eksempler på at vi også har haft langvarige sanktioner kørende mod nogen hvor
det skal selvfølgelig skæres rigtigt til så det er målrettet mod præcis dem man vil ramme og det betyder også at man
eksempel for danmark eller andre eu lande som mister mister omsætning
derfor skal man selvfølgelig altid tage det med i sine overvejelser om hvorledes man kan mindske de skadevirkninger der er over for enkelte grupper over for for arbejdspladser og så videre det bliver man selvfølgelig nødt til
at tage med men jeg synes den palet man har både i eu og i danmark
eksportrådet jo gå ind og hjælpe danske virksomheder med at finde andre markeder og det lykkes jo også heldigvis
er der udfordringer i forhold til hvordan og hvorledes
er fuldstændig af den overbevisning
bliver nødt til at reagere hvis det er sådan at at for eksempel rusland agerer som de har gjort
bliver vi nødt til at sende et passende svar på det og det er for eksempel de sanktioner
sender modsanktioner imod os kender vi godt til af mange forskellige årsager fødevareudvalget var i rusland for nogle år siden for at se på hvorfor det var lang tid før det her at
danske virksomheder ikke kunne få lov at levere for eksempel svinekød til rusland
nogle af deres slagterier fordi de brugte begrundelsen at det var på grund af veterinære forhold og jeg har besøgt rigtig mange slagterier og ved hvor meget de gør herhjemme og opfylder de skrappeste sanktioner både for at eksportere til asien og især til usa det skal man have
sagde russerne at vores veterinære forhold på danske slagterier ikke var gode nok
vi kender godt til hvordan forholdene er men jeg synes at i de her sager har vi bakket op fra socialdemokratiets side og det vil vi også fortsat gøre
man tager de skyldige hensyn som også regeringen redegør for her i dag
ønsket og håbet at de virker
ord og på vegne af sf radikale venstre alternativet konservative venstre liberal alliance og
ret og lov og at dem de handler med også respekterer helt almindelige fundamentale
hvordan klaveret spiller det er jo helt klart at det ikke er den enkelte virksomhed der indfører sanktioner det gør vi på vegne af staten
modtaget støtte igennem eu til til oprettelse og udvikling af arbejdspladserne
og det ved vi at eksportrådet kan gå ind og hjælpe sådan en virksomhed med at komme videre og begynde
sælge noget til andre markeder hvis og når man bliver ramt af sådan
et passende responsum til netop
er jo et forløb også som jeg husker historien
handelsrelationer er rigtig gode alle steder i verden
ganske fornuftigt men når et land som rusland begynder at opføre sig ufornuftigt så er det at vi siger at
det vi gør når vi står i en situation hvor et land opfører sig upassende
men grundlæggende tror jeg at vi fuldstændig enige om at det er et redskab vi er nødt til at have med i bagagen
at det kan være ret interessant
og jeg synes jo ikke at det her bare skal handle om rusland alene
jeg gerne have at at
rusland har gjort er forkert så kan man diskutere hvilke sanktioner der skal være og hvilke konsekvenser der skal være efterfølgende men det jeg gerne vil opfordre herre søren espersen og dansk folkeparti til
man kan evaluere det og man kan kigge på hvordan og hvorledes de her sanktioner virker
derfor vil det da være det bedste udgangspunkt hvis hele folketinget nu bredt er enige om
der skal sanktioneres fordi det kan koste nogen noget hvad er det så der skal ske hvilken respons synes man så at
skal gives fra eus og danmarks side hvis det ikke skal sanktioneres når man nu er enig i at rusland er gået for vidt at de har taget selv
jeg på hendes vegne holde talen og man kan sige at
her beslutningsforslag rammer ned lige dagen efter man fik en ny finanslov hvor der i den grad er grønne aftryk så
bønnerne er blevet hørt
førstebehandler i dag er selvfølgelig et borgerforslag
dansk klimalov nu der hviler på seks principper for det første at danmark skal yde sit bidrag til at nå parisaftalens mål for det andet at
anerkende de elleve ngoere bag borgerforslaget og de otteogtredstusind danskere der har skrevet under
at disse forhandlinger kan skabe den langsigtede politiske opbakning til den grønne omstilling
baggrund støtter vi ikke det konkrete beslutningsforslag idet vi sætter vores lid til de igangværende forhandlinger som
det er finanslovsaftalen fra i går aftes jo også
så alternativet kan jo selv bære
til det forhandlingsbord og så må man jo se hvor
langt man kan komme med tingene men jeg synes bestemt
at man afsætter nogle penge i en fond
her er der gemt tusindvis af arbejdspladser som jeg ser det det
rigtig mange der siger derude både lønmodtager og arbejdsgiverorganisationer de siger at der her er muligheder for at vi ved at vi har den her grønne dagsorden
situation så
faktisk flugter godt med det jeg tror ministeren sidder
at alternativet signalerer at de gerne sammen med andre
en konstruktiv tilgang til det fordi det her jo drejer sig om at vi får
klimalov som vi har set noget sted i verden
rigtig godt signal vi sender i danmark hvis vi når i mål med det her
haft den her snak noget tidligere men netop venstres
til behandling nu jeg tror at alle partier også de enkelte medlemmer af dette ting har flyttet sig på det her
på grund af den udvikling der er mange steder med regn tørke storme og oversvømmelser
både herhjemme men også arktis og andre steder
så det er bare at der er symmetri imellem det borgerne vil og det der er flertal for herinde i folketinget og jeg håber da også at venstre besinder sig og
i en sådan klimalov tak
de steder hvor man kommer ud og jeg tror også herre danielsen selv oplever det selv ude i vestjylland
kan vi ikke få noget mere grøn energi og få nogle vindmøller til at stå der kan vi ikke få nogle solpaneler
kan vi ikke gøre noget med vores affald kan vi ikke sådan
det er kun godt at det er kommet op på den politiske
jo nogle af vores kolleger der tager konsekvensen af
melder sig ind i et andet parti for at kunne lytte med det er nu slet ikke det
er ude i her men netop med hensyn til med hvem der har rykket sig mest vil jeg gerne kvittere for
kan komme i tanke om noget parti der har rykket sig mere
at skrotte den ene havvindmøllepark efter den anden man skar ned på forskningen
menneskeskabte alle de der forskellige ting var jo med til at forhale forhale den her proces og derfor
problemer hvis man skal nå hen til et bestemt mål men det var måske mere sådan det ideologiske
at venstre har flyttet sig så meget for det var
alt det andre sagde om at der var klimaforandringer og så videre
den enkelte vindmølle og alle de andre ting dér
kan fastholde mennesker i et uværdigt og nedværdigende liv det sker i mange samfundslag men ikke mindst i bunden af samfundet hvor stofmisbrug
blandt andet blandt hjemløse den fysiske og psykiske afhængighed af hårde
menneskes egen motivation helt afgørende i forhold til at komme ud af
at komme ud af sit misbrug det kan være at vedkommende har fået en kæreste
som er ved at blive så fatale at nu skal det være
motiveret et menneske med misbrug
få mens motivationen er til stede
så forsvinder motivationen muligvis og man kommer tilbage til sine gamle venner og netværk
og hvis tilfældet er som fru pernille skipper siger at ikke er præciseret tydeligt nok
dokumentationskrav på børne og ungeområdet de tidligere
i alternativet
og dermed skabe meget mere plads til kerneopgaver og en større grad af tillid til de enkelte medarbejderes evne til at tage de rette beslutninger
positive eksempelvis skriver dansk socialrådgiverforening
og forældres retssikkerhed eller deres mulighed for at få den rette støtte til udvikling
så det bliver et ja her fra alternativet
konsekvenser at det forenede kongeriges udtræden af eu uden en aftale minimeres mest muligt
på baggrund af en konstruktiv aftale og under alle omstændigheder er det vores ønske at det sker på en ordentlig måde herunder som foreslået at personer der rammes af brexit fortsat vil kunne modtage
efter udtrædelsestidspunktet og vil kunne
så vil jeg også benytte lejligheden til
mulige med i eu så vi kan stå sammen og videreudvikle samarbejdet
et døgnophold i stedet for
og vi har hørt om hvilke store menneskelige omkostninger og konsekvenser det har
som intet kan selv som ikke har noget
havde mettes søster fjorten timers overvågning og det betød at mette kunne
normalt liv som muligt
blev hjælpen reduceret til tre en halv time i døgnet det accepterede familien dog ikke
mette og hendes familie at få hjælpen sat op til syv
til at dække søsterens vågne timer
at mette har været nødt til at sige sin stilling som naturfaglærer
passe sin søster og skolen har nu svært ved at finde en ny der kan varetage det job
kan vi simpelt hen ikke byde mennesker at skulle kæmpe en desperat kamp med kommunen når de tager det
familien og denne belastning
men ud over gode intentioner fra skiftende socialministre
ikke lykkedes alle initiativer der handler om at løse det her problem er strandet på økonomi og tallene er
at det ville koste over hundrede million kroner at løse det her problem andre har nævnt tal på
en deloitterapport fra to tusind og sytten der siger at det vil koste
at sikre at mennesker med svære handicap kan få den overvågning de har mistet
mogens wiederholt som er direktør i cp danmark skriver i altinget at det måske kun behøver at koste mellem tredive og fyrre million kroner i merudgifter
som familierne har mistet hvis det i virkeligheden kun er tredive
men uanset hvad det koster er alternativet villige til at finde det der skal til
tilbage vi ser det her som et plaster på
hvor stor en forskel det her plaster kan gøre imens vi venter på en bedre løsning
og ikke mindst børnefattigdommen ifølge tal
fireogtredstusinde og femhundrede børn under den tidligere anerkendte fattigdomsgrænse og knap en tredjedel af disse er under fem år cirka en tredjedel af de fattige børn har forældre på kontanthjælp
de samme muligheder som andre børn i samfundet
er ensomme ikke får nyt
har mulighed for at gå til fritidsaktiviteter
gode muligheder
det fortjener alle børn og vi har et ansvar for at ingen børn lades i stikken men at alle børn får reelt lige muligheder for en god start på livet det er også vigtigt fordi fattige
gode muligheder for at bryde den sociale arv
og skabe en familie i trivsel
børnerådet børns vilkår og dansk socialrådgiverforening mødrehjælpen og red barnet også bemærker
vi støtter forslaget
til efterretning i forhold til nuancerne i udmøntningen vi har nemlig noteret os at ingen af de ret mange høringssvar har sagt decideret nej
en del betænkeligheder aftalen omhandler jo flere konkrete initiativer
en pulje hvor man kan lave uddannelsessatellitter steder hvor der ikke findes tilbud i forvejen og det mener vi er rigtig godt
det er godt fordi der er unge for hvem det har stor betydning at blive i det nære og trygge og kendte og så er det også godt at
mange muligheder og det er godt at de unge
har fundet ud af at det var forkert
er det vigtigt at få god hjælp til at komme på rette vej det synes vi egentlig bare gymnasiet skulle gøre uden at blive belønnet og slet ikke blive belønnet for at sende de unge en helt bestemt vej vi ved dog også godt at økonomien er
at de unge skal støttes til at vælge en uddannelse baseret på interesser evner og ønsker
dermed være helt ligeglade med om de steder hvor de sender den unge hen giver bonus eller ej
at den unge vælger forkert i første omgang
man er erklæret studieparat er det jo ikke nødvendigvis det rigtige valg at komme
det er det tydeligvis ikke da næsten hver tredje overvejer at droppe ud på skive gymnasium er det hele ni og tredive
en og tredive procent af de elever som kommer med et snit på under fire dropper ud det første år vi støtter forslaget tak for ordet
vi synes også det er rigtig godt i forhold til at man ligesom deler udgifterne
nærmere på fordelingen af elever på de gymnasiale
det er vigtigt hvis vi rent faktisk skal løse de udfordringer der er med koncentrationen af tosprogede elever og med udkantsproblemstillinger i alternativet er vi generelt glade for mangfoldighed
befolkningssammensætningen de unge mennesker får større indsigt i samfundet ved at møde elever med andre baggrunde og sociale vilkår på kryds og på tværs vi ser rigtig meget frem til at
er vigtige for vores børn og børn lærer forskelligt og skoler er forskellige i forhold til hvordan de underviser
at hvis et barn mistrives og ikke passer ind i en kommunal skole er der mulighed for at skifte til en friskole mine tre børn har selv gået på rudolf steiner
børn ind igennem årene som ikke
jeg har omvendt også set børn for hvem steiner skolen ikke var det rigtige
flyttede til en anden skole ikke mindst
det her vigtigt at vi fastholder koblingsprocenten i forhold til de små kommuneskoler der nu er blevet til friskoler og som er lukningstruede hvis koblingsprocenten bliver sat
siden to tusind og syv har vi netop set lukning af mere end to hundrede lokale folkeskoler i landdistrikterne heldigvis er man flere steder gået sammen og har startet en friskole som betyder at man i disse områder
synes vi at alle dem der vil skal have lov til at
friskole men vi skal samtidig også have en rigtig god folkeskole man skal ikke vælge friskolen fordi den kommunale er dårlig
desværre en tendens til efter skolereformen at forældrene vælger den fra blandt andet på grund af for lange skoledage for få lærere for mange tests og for dårlig inklusion
måske ikke være den her stigning i dem der vælger friskolerne
at vi kunne få en bedre folkeskole at vi sætter meget mere fri
de får lov til at bestemme mere selv vi støtter at fastholde koblingsprocenten
indsatsen fra arbejdsmarkedets parter med lovforslaget sker
betydning at der fremover skal ske en mere målrettet indsats vedrørende information og vejledning
ude på arbejdspladserne det skal også medvirke til at
i den forbindelse har vi mange gange haft svært ved at se hvad vi egentlig får
bliver smidt penge ud
for deres aktiviteter
grundlag for arbejdstilsynets udbetaling
og det skal medføre at indsatsen i højere grad bliver målrettet
ordningen som den er nu er for mange midler vi ikke har set nogen virkning af og det er ikke acceptabelt
indsatsen i forbindelse med arbejdsmiljø ude i virksomhederne indsatsen fra parterne indsatsen
arbejdet med det men at begynde at sige at det
indsatsen vedrørende arbejdsmiljø skal ikke bare måles på hvor mange penge der bliver smidt ud
man sagtens omprioritere og omlægge indsatsen og få en
vedrørende information og vejledning om hvordan virksomhederne skal agere vedrørende arbejdsmiljø og det kan man ikke bare måle op i penge altså
rigtige vejledning den rigtige information den rigtige hjælp til at
det er det man kan måle men man kan ikke måle konkret
det sagt at vi skulle være med til at betale over en bred kam
det og vi har også arbejdstilsynet der vejleder i hvordan
der er kurser vedrørende arbejdsmiljø men det ændrer jo ikke ved at
bliver en mere målrettet indsats vedrørende information og vejledning så virksomhederne kan
gå til at finansiere skattelettelser det
kan klare sig uden de halvtreds million
er nogle
det indeholder en forlængelse af beskæftigelseskravet
med lovforslaget sikres det at muligheden for at få sygedagpenge modsvares af et krav om
det næste der laves om på
vedrørende sygedagpenge på søn og helligdage hvor der sker en ensretning af reglerne i dag kan man
sygedagpenge på søn og helligdage efter tre ugers sygefravær ændringen består i at der fremover
skal udbetales sygedagpenge til sygedagpengemodtagere på
opfølgning ikke kan ske ved kontakt til den sygemeldte skal det ske ved kontakt til læge sygehuslæge eller andre kommende forvaltninger for at skaffe oplysninger om borgerens helbred
det betyder også at når folk er alvorligt syge sættes de på standby og så skal der ikke ske opfølgning fra kommunens side det er
i forbindelse med genopretningen men jeg vil også benytte lejligheden til at sige at det er
ikke er helt så begejstret for de ændringer der sker men det er en del af genopretningspakken har
accepteret det og vi står selvfølgelig ved
altid når man forhandler
også i forbindelse med finansloven der er også noget dansk folkeparti må acceptere for at få noget andet igennem
af på et tidspunkt hvis hans egne drømme
der er det noget af det der indgår
i spil der vi skal selvfølgelig vurdere hvordan indsatsen fungerer og om det er den rigtige måde
det vil indgå i de forhandlinger
kommer ud på et arbejde
heller ikke få dagpenge ret kort efter man skal have været medlem af en a
forbindelse med sygedagpenge
rimeligt nok men
er at de skulle komme igennem men vi accepterer at ændringerne
lige stor løn uanset hvad man laver men sådan er virkeligheden ikke
end i usa fungerer det så det samfund som fru line barfod
eller som ikke rigtig betaler til samfundet
jeg bidrager lige så meget til
ikke skåret i nogen af overførselsindkomsterne
vi har fået ud af at være i forhandlinger med regeringen og
genopretningspakken vi har smidt
de dårligst stillede
er jeg klar over at herre leif lahn jensen ikke har opdaget noget
koncentreret sig om nogle forslag der
så er kommet igennem vi har sagt ja til
er så begejstret for men vi har ikke kunnet smide alt væk vi
den danske økonomi op jeg ved godt at herre leif lahn jensen
eneste løsning er at vi skal sætte skatterne op
med jeg ved ikke hvor mange milliarder
nok over hundrede milliard at tælle det hele sammen
af feriedagpenge i forbindelse med
og veu samt kursusgodtgørelse
at man fremover kun optjener ret til feriedagpenge når man får løn udbetalt i forbindelse med beskæftigelse
dimittender skal ligestilles med andre hvad ferie angår i dag
skal have optjent ferie hos en arbejdsgiver for at få feriedagpenge hvilket
hvis man som arbejdstager ikke har optjent ferie skal
betale ferien det skal dimittender derfor også gøre fremover det sidste punkt er ændring af reglerne vedrørende atp
syv og halvfems trådte reglen i kraft om at efterlønsmodtagere frivilligt kunne indbetale til atp
blev fleksydelsemodtagere omfattet af de samme regler da der er tale om et valg for den enkelte om man vil indbetale til atp
er enig i at det ikke skal være
det er heller ikke alle der indbetaler til atp
da det jo er en frivillig ordning derfor fjernes statens tilskud men den enkelte kan fortsat vælge at indbetale til til
en række konsekvensændringer dansk folkeparti
optjent ferie i et år
holde ferie året efter det
gælder jo for unge der starter
erhvervsuddannelse det er først efter et år ude hos arbejdsgiveren at de
inden for erhvervsområdet så har man
hvis man melder sig ind i en a kasse kan
og det er meget rimeligt dem på erhvervsuddannelserne
og ændre de regler og sige at det skal
trekløver og det eneste det drejer sig om
hvor meget man kan hæve skatterne
alle sammen kommer til at betale skatter og det er lige fra den lavest lønnede til den højest lønnede
det ikke finansieres bare ved at man indfører en millionærskat
det ud til at han er her
gang per clausen er kommet
vi se om herre karsten hønge på et eller andet tidspunkt dukker
sluttet jeg foreslår at lovforslaget henvises til uddannelsesudvalget hvis ingen gør indsigelse betragter jeg det som vedtaget
været en god lov fordi den har hjulpet mange af de efterladte
hvor der ikke er flere efterladte der kan få gavn af loven og så er
derfor støtter dansk folkeparti
er som om det går i selvsving en gang imellem man har en minut til at stille spørgsmål og
handicappede børn som har været på besøg i folketinget
det tilgår i hvert fald formanden for
så må vi jo køre forhandlingerne videre herinde
jeg foreslår at lovforslaget henvises til sundhedsudvalget hvis ingen gør indsigelse betragter jeg dette som
ikke mere at foretage i dette møde folketingets næste møde afholdes i morgen fredag den femte november to tusind og ti klokken ti
ændre reglerne for
det skal ses i forbindelse med at de har ekstra store problemer
i gang med en uddannelse de skulle jo nødig gå på kontanthjælp og derfor skal vi
hjælpe dem i gang med en uddannelse jeg
de fleste af dem fra teknisk skole kommer
og får en læreplads og dermed løn i den forbindelse
være andre grupper der velbegrundet
snak med regeringen
kan være nogle andre grupper der også kunne blive fritaget for
er vi imod at lave en generel
satspuljen at
man har en gruppe der begrundet kan siges at
så det er selvfølgelig
og enklere for kommunerne i forbindelse med
og det er også en aftale der er indgået med
desuden har kommunernes landsforening
flertal i bestyrelsen de
bestyrelsen og fem medlemmer så de har stor indflydelse på udbetaling
så medføre at der selvfølgelig skal flyttes nogle folk fra kommunerne og over i
der lavet en undersøgelse hvor kommunerne har indberettet hvor mange årsværk de bruger på sagsbehandlingen
stadig væk skal være fem hundrede årsværk ude i kommunerne det er dem der i borgerservice skal tage sig af alt hvad der hedder personlig betjening er der nogen der føler at de har behov for
de op i borgerservice og snakke med en af sagsbehandlerne der og udbetaling danmark varetager så alt hvad der ikke kræver personlig betjening det er altså et stort fremskridt
efter aftale med kl være en besparelse på fem hundrede årsværk
tre hundrede million kr som bliver i kommunerne det er jo penge der kan bruges til andre formål
rigtig godt tiltag
der må man så bare lige sige at kommunerne selv
kl og deloitte i forbindelse
at være tjenestemand under staten og være tjenestemand under kommunen jeg
de skulle placeres i udkantsdanmark og det er de også
arbejdspladser og sikre arbejdspladser i i udkantsdanmark
jeg ser egentlig frem til at det bliver
men der er ikke nogen der tvinger nogen ud i de her centre det er frit om man med i centrene eller ikke
bliver brug for med tiden de her fem hundrede årsværk der spares
vil kunne skæres væk ved naturlig afgang da vi ved at vi har store årgange der forlader arbejdsmarkedet især i kommunerne her inden for de næste år men alt i
frem til det videre arbejde med det og jeg er sikker på at vi får nogle rigtig gode
nogen der har forestillet sig at dem fra
til frederikshavn der er et center i hver region og de kommuner der er i regionen afgiver medarbejdere
det center der er ingen der bliver tvunget til at flytte
alle sammen der med tiden skal fratræde stillinger fordi der skal skal spares de her fem hundrede årsværk
det kan da godt være at der er nogle der vil søge fra randers til frederikshavn det kan da også være at der er nogle der
flytte det vil jeg da ikke udelukke men der er da ikke lagt op til at man skal køre land og rige rundt for at komme til et center det er meningen at dem der er inden for samme region er dem der skal koncentreres
jeg garantere for nu har har vi fem centre og der er otte og halvfems kommuner og det vil sige at der er tre og halvfems kommuner der er utilfredse med at de ikke har fået centeret sådan er det altid men vi har kun fem centre at dele ud
der kræver personlig betjening
sig i borgerservice de skal op i borgerservice og have den betjening de her centre udbetaling danmark skal stå for er kun der hvor der ikke er borgerkontakt alt hvad der kræver borgerkontakt
stadig væk i borgerservice det er derfor at kommunerne selvfølgelig skal beholde nogle
kunne forstå fru line barfods bekymring hvis der overhovedet
er der to tusind årsværk ude i kommunerne til at løse alle opgaverne det er det kommunerne selv har indberettet de har
der forlader arbejdsmarkedet
med nogle der i løbet af et år kan have tre fire forskellige sagsbehandlere det gælder på alle områder de rokerer ude i kommunen
og så er det en ny medarbejder
sagtens kan forklare hvad problemet
er lagt op til og hvis ikke det kan lade sig gøre er
fordi kommunerne svigter på det område her og det tror
til grund for hvor mange der kræves til at løse opgaverne ude i borgerservice og i udbetaling danmark så jeg har fuld tillid til at at kommunerne
ministeren er
at lovforslaget henvises til udvalget udlændinge og integrationspolitik hvis ingen gør indsigelse betragter jeg dette som vedtaget det er vedtaget inden vi går i gang med næste sag på dagsordenen
har formanden lige brug for en minuts
det er godt så er det
man sige værdigt trængende modtagere til
der gavner de udsatte og det er det pengene skal bruges til det er jo ikke noget med om der er givet skattelettelser
rejse spørgsmålet i forbindelse med finanslovforhandlingerne men det kræver selvfølgelig også et flertal
det her er en ordning der er kommet i stand under satspuljen og derfor er det satspuljepartierne der afgør fremtiden for
minus enhedslisten er blevet enige om
aftalen om seks ugers selvvalgt en aftale mellem regeringen
og er en del af finansloven
for en uddannelse
det er ikke noget der rører ved den enkeltes ret til at vælge seks ugers selvvalgt
sidste år har set en uhyggelig stor stigning i priserne
skal jeg lade være usagt men
kigges lidt på hvorfor de
når man ser på de seks ugers selvvalgte kurser
er jeg ret overbevist om at man sagtens kan tilpasse de kurser der er på amu centrene jeg
man kan lave kurserne billigere jeg har selv været på amu kurser og jeg må indrømme at meget af det var spildtid
kan reducere tiden på amu kurserne og at
otte hundrede kurser
brug af de kurser det er noget der skal forhandles om og
gøre for at få
indholdet så det passer til det
den enkelte stadig væk for det ud af det
ændringerne vedrørende seks ugers selvvalgt
være så ødelæggende som vi har hørt andre sige at det
er jo hvordan kurserne er skruet sammen hvorfor er der sket en så
er ikke rimeligt at man i to tusind og syv kunne få et
gået helt galt i den forbindelse om det er amu centrene der har skruet prisen op eller hvem det er
jeg kan så også se at
skrevet at det er undervisningsministeren der fastsætter
prisen på kurserne og så er det jo selvfølgelig oplagt at der skal en drøftelse i gang mellem undervisningsministeren og amu centrene på det område hvis det virkelig forholder sig sådan
man sige misforstået brug af seks ugers selvvalgt kursus selvfølgelig skal de ledige hvis de har chance for at komme
at det er undervisningsministeriet der fastsætter priserne på
prøv lige at kigge på de her kurser er det virkelig jer der
til så de kan komme under loftet at vi indfører et loft her og nu er en del af finanslovaftalen
det at lave finanslovaftale og
ønsker magten her efter næste valg
man går ind og laver en undersøgelse først så sidder man
man ikke rende ud til alle mulige og undersøge hvordan og hvorledes det skal være
undersøgt sådan er spillet ikke
priserne er løbet løbsk der er sket store stigninger og på de områder hvor undervisningsministeriet
her rigtigt har det virkelig været sådan at priserne
hvem har så vejledt undervisningsministeriet
de her priser det er ikke dansk folkeparti
fuldstændig klar over hvad konsekvenserne
under prisloftet der kan ændres utrolig meget på de kurser
kurser på amu centrene hvoraf de to tusind otte hundrede ligger under prisloftet så er der otte hundrede der ligger over og nogle af de otte hundrede kurser er nogle af dem der er steget utrolig meget i pris de sidste år hvorfor er de så
egentlig er i har lavet her hvis det er jer der har lavet det her og fastsat de priser
jeg er ikke helt inde i hvordan proceduren er
halv time eller noget i den stil der
gode argumenter over for regeringen på de forskellige områder
med socialistisk folkeparti de kom jo sammen og gik sammen efter en halv time havde sat sig ned
så kunne det godt være at herre torben hansen kunne
det her kan vi godt lave på en anden måde
farvel og tak efter cirka en halv time jeg var der ikke så jeg kan ikke lige sige på klokkeslæt hvornår de kom og hvornår de gik
kom med gode argumenter over for regeringen
det nåede de slet ikke at komme med inden de forlod
jo være at man siger at det her kursus tager så og så lang tid
det her kursus kan vi godt lave på kortere tid det kan sagtens ske
seks uger eller syv uger
om hvad indholdet skulle være og så først bagefter
nemt ske at det foregår
et job der gør at man skal have kurset
uden at få job han blev bare sendt
uden at få job så det er ikke altid det der med at man har
mange kurser der gør at man kan få et job
muligheder for at få et job det er den måde det gerne skulle fungere på men jeg ved da også at der er
utrolig mange
min egen søn fik et tilbud om at
da han var murer det var ikke noget med at han selv
seks ugers selvvalgt kursus det synes vi du skulle benytte dig af
på en anderledes måde på kortere tid
og for den sags skyld også alle dem der ligger under
i pris eller hvordan hænger det sammen det er det jeg synes
være fornuftigt at se på og det kan selvfølgelig ske i et samarbejde mellem undervisningsministeriet
amu centrene så det er ikke noget med at kurserne er dårlige
ikke noget med at lærerne ude på amu centrene ikke gør deres job godt nok det
lave dem anderledes det er ikke fordi indholdet i kurserne
overbevist om at det godt kan gøres anderledes
til at priserne på kurserne er blevet skruet
har vi igennem det sidste års tid kunnet se
hvad skal man sige misbrug af indsatsen over for de syge
uforståelig jagt på dem der var meget syge vi har hørt eksempler på folk der var kræftsyge der blev sendt i aktivering
nogle kommuner har kassetænkt hvordan får vi flest penge
de kunnet ved at der var en høj refusion
få så mange ud i aktivering som muligt
være en jagt på de meget syge
har en afgrænset tid
belemres med aktivering og de skal belemres med alle mulige samtaler det er ikke nødvendigt det vi så gør her er at vi laver en
i sammenhæng med det næste lovforslag
for lav refusion og så indføres et fælles rådighedsloft
de elleve tiltag der kommer
skal være et lægeligt udvalg der skal bedømme hvilke sygdomme der skal omfattes af fritagelsen
er alvorligt syge det kan vi jo ikke sidde herinde i folketinget og bedømme
tror egentlig at mine kollegaer herinde er udmærket tilfredse med
det er en af årsagerne til at det ikke kunne fremsættes samtidig vi ved også at en del af de tiltag der skal laves
gøres ved bekendtgørelser
der skal vedtages ved lov
gerne set at det havde været samtidig fordi det er nemlig de vigtigste
her har vi tænkt på de sygdomsramte frem for kommunerne
ikke rimeligt at man som syg skal belemres med noget der er totalt unødvendigt og ikke fører til noget som helst
laves en indsats over for dem der har
at vende tilbage til arbejdsmarkedet frem for at de havner i langtidssygdom
fritager dem der er mindst syge
mere behov for at få hjælp til at vende tilbage til arbejdsmarkedet
men som sagt
ikke forventet at der var nogle kommuner der ville begynde at kassetænke og det skulle vi selvfølgelig have gjort noget ved for det
unødigt besvær og unødig jagt fra kommunens side
det kan være op til otte uger efter den sidste afklaring
de gå uden at blive belemret fra kommunen når de så er kommet
det letter også kommunernes administration og letter kommunernes indsats
lave en indsats for at hjælpe folk tilbage til arbejdsmarkedet
ikke nødvendigt så fik de jo pengene alligevel det er det system herre eigil andersen
mener jeg på et tidspunkt har hørt et ønske om at det skulle
uanset om man lavede en indsats eller ikke
kommunen have halvtreds procent i refusion
være usagt så det vil jeg ikke hænge herre eigil andersen
når de laver initiativer der kan hjælpe den syge tilbage til arbejdsmarkedet hvorfor skulle kommunen så lave en indsats så enkelt så enkelt er det egentlig altså hvis det var samme refusion uanset om man
en indsats eller ikke jamen så behøvede de jo ikke lave noget som helst ud i kommunerne så er der ingen grund til at hjælpe de syge tilbage til arbejdsmarkedet og så går
refusion og ved det andet
lave refusion men de kan stadig væk gøre det så nu er det
kun hvis de får en højere refusion ellers laver de ingenting
eigil andersen siger med det her kommunen kan stadig væk lave en indsats hvis der er en der skal
give bevilling til motion og hvis der er en der skal have
men det ændrer jo ikke ved at man sagtens
folk det de har behov for hvis det er noget genoptræning eller motion
rådighedsloftet ja men det er sådan at det er en gennemsnitspris per
i rådighedsloftet og eftersom kommunen ikke skal lave en indsats for alle der er sygemeldt
siger nu har vi så og så mange syge
på hver enkelt det gør de jo ikke det gør de
gøre en indsats for dem de ikke skal gøre en indsats for
der bruger de ikke op til rådighedsloftet
alvorligt syge der skal fritages
er mere betryggende for herre lennart
det andet ikke kan være med her jeg havde gerne set at
med sideløbende med det her absolut for
rammes af kommunens
hvor refusionen ændres
vi også diskuteret i tidligere lovforslag og de skal også ses i sammenhæng
til noget vi kender alle sammen historierne om
indre fugl gå rundt i skoven med bind for øjnene
sådan et kursus det har ikke givet nogen mening
kurser hvor man sætter en stor flok
så skal lære at bruge en computer så de
computereksperter sammen med
kontanthjælpsmodtagere der måske aldrig har set en computer og så er det dem der
til at undervise de andre i stedet for læreren fordi
og det skal der sættes en stopper for samtidig
har vi også den situation at vi
forhandle om grupper der skal fritages for en indsats det drejer sig om dem der har fået job det drejer sig om nogle der er afklarede og går på efterløn
går på pension det drejer sig om nogle
et uddannelsesforløb som de har en dato for
der er totalt uforståelige hvorfor skal man blive ved med at søge job hvorfor skal man sendes i aktivering når man har en aftale om at få job
jeg håbet men det kunne ikke lade sig gøre
sikre at vi ikke hører de historier om meningsløs aktivering og meningsløs jobsøgning der ikke fører til noget som helst der er rigtig mange elementer vi skal se på i den forbindelse og det ser jeg selvfølgelig
på plads i det her
det skal også ses i sammenhæng med
vedrørende sygefraværet som vi har behandlet tidligere
så er der bloktilskud og det særlige beskæftigelsestilskud øges og
der en budgetgaranti for kommunerne det som vi skal
at kommunerne så har forstået det her udspil og det er jeg langt fra sikker på at de har og derfor
ekstra indsats fra ministeriet
skal forstås vi har jo set kommuner der er
det hele om før de egentlig ved hvad de skal lave om de har selvfølgelig fundet ud af at nu kommer det her lovforslag og at det indeholder ændringer i refusionen og
rigtigt og at de ikke handler i
man får mest ud
flest tilbage i job
der også er rigtig mange været udsat for så vi har lyttet meget til den kritik der er kommet fra
ude i kommunerne alle kender til den kassetænkning der
det er ikke rimeligt at vi skal have den slags historier og derfor er det også formålstjenligt at få lavet systemet om
sender dem på de mest mærkelige kurser det er det vi gerne vil have stoppet og det får vi efter vores mening ved det her fordi kommunerne
større refusion ved at sende dem ud til en anden aktør end de gør
det er hovedsagelig ved andre aktører hvor vi har hørt om de dårlige kurser jeg er af den overbevisning
det skal være mere virksomhedsrettede indsatser det er der også nogle andre aktører der gør i dag men
skal vurdere de forskellige arbejdsgivere
hvis der er en arbejdsgiver der hele tiden skal have
aktivering så er det oplagt at kommunen skal se på at de ikke fortrænger
er der også folk ude i virksomhederne der vil råbe vagt i gevær hvis
det sker jeg kan selvfølgelig ikke udelukke at
enkelte arbejdsgivere der direkte går ind og spekulere i at have folk i aktivering hele tiden vi har
kassetænkning i i den slags men udviklingen er jo at den virksomhedsrettede aktivering er den der giver mest
der er størst chance for at folk kommer
offentlige løntilskud private løntilskud
også bliver ansat
også under det gamle system
halvfems ’erne har været spekuleret i hvordan man
fast med hele tiden det er ikke noget nyt
aktivering eller jobtræning i en privat eller offentlig virksomhed
mest sikre vej
tredive og så bare en anden indgangsvinkel til
tilføres kommunerne hvis
med til at betale til genopretningen og i det her tilfælde tilfælde
det sker ved at man udvider
små arbejdsgivere de har en forsikringsordning som de betaler
overbevist om at arbejdsgiverne også gør en indsats for at forhindre
sygedage sygedage blandt deres medarbejdere det kan de selvfølgelig gøre ved at forbedre forholdene på arbejdspladsen og gøre det mere attraktivt for
sygedage det
ansatte for hvem der er indgået en aftale om refusion af sygedagpenge ved langvarig kronisk sygdom fortsat skal friholdes
perioden også for de svage
derfor vil vi selvfølgelig beholde den tilskyndelse
den tidligere sr regerings
beholde revisionsfristen for det
være at der var noget der skulle tages op i i udstationeringsdirektivet det mener vi i dansk
allerede er nu jeg synes jo
på udstationeringsdirektivet vi ved at der er mange udenlandske arbejdstagere der rejser frit rundt i landet det er blandt andet udstationeringsdirektivet der er skyld i at arbejdere fra
polen letland og litauen
der også er er årsag til at
berømte rut register registrering af udenlandske tjenesteudbydere
og byder ind på opgaver i danmark
to tusind fem hundrede udenlandske byggevirksomheder i danmark
til at virke og samle en hel del op
i den forbindelse synes jeg at det var på sin plads
udstationeringsdirektivet er der noget i udstationeringsdirektivet vi kan ændre
af underbetalt udenlandsk arbejdskraft
er mange andre ting man kunne kigge på i
jeg opfordrer beskæftigelsesministeren til at
arbejdsgivere og lønmodtagere ønsker ikke at der skal fastsættes en mindsteløn men det kunne jo godt være at der var andre ting vi kunne se på i udstationeringsdirektivet
indkalde til et møde om
det her udstationeringsdirektiv
kan modvirke underbetalt arbejdskraft
jo en oplagt lejlighed til at gøre nu her men jeg må indrømme at jeg har mine tvivl
arbejdsgivere og lønmodtagerorganisationer vil de har jo kun fokus på om det skal være en mindsteløn
rigtig mange ting man måske kunne gøre
stramme udstationeringsdirektivet op så det bliver
dem der egentlig underbyder den danske arbejder at komme til landet og arbejde
vi ikke begejstret for at man bare lader
hvis ikke revisionsfristen bliver forlænget
er det også nødvendigt at beholde den revisionsfrist
stramme udstationeringsdirektivet op nu har vi lejligheden
godt være at arbejdsgivere og lønmodtagere ikke ønsker
mindsteløn men lad os kigge på alt det andet der ligger i udstationeringsdirektivet
sige noget om sagen her