syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
er meget vigtigt at kigge hinanden i øjnene også virksomhederne og sige vi mener det her alvorligt vi har
i hovedet om det er otte og halvfems procent af folketinget der deler et halvfjerds
det altså nu vi rykker og ikke noget med hvordan er det vi rykker om tyve år
forskning og udvikling samtidig skal vi også se på hvordan vi kan understøtte samarbejdet mellem virksomhederne så vi opnår
være man så vil sige det var ikke helt konkret nok men altså afgifter på forbrug
retsfornuft hvordan er det vi får resocialiseret så folk ikke går ud og laver kriminalitet igen jeg snakkede
bare om at vi skal begynde at bruge en retsfornuft når det er at vi arbejder med straf at det ikke kun kører på retsfølelsen
at gerningsmændene skulle have det bedre nej det var ikke det jeg sagde jeg snakkede om hvordan
vi sørger for at folk ikke går ud og begår kriminalitet igen
hvordan er det egentlig vi lykkes med en resocialisering så vi ikke ser folk der er kriminelle ryger i fængsel
så vi har et samfund uden kriminalitet det synes jeg da må være det vi stræber
og at vi ikke bare tror vi løser det ved at smide folk i fængsel
løst med det hvordan er det vi får samfundet til at køre videre hvordan er det vi får ofrene til at få det bedre hvordan er det vi sørger for at vi ikke ser folk der bliver mere og mere kriminelle ryger i fængsel kommer tilbage og laver mere kriminalitet
optaget af og jeg synes faktisk jeg var ret nuanceret i mit svar også til den konservative spørger
peter skaarup der valgte at stramme det jeg sagde
at vi sammen politisk lave de gode løsninger så det bliver ikke et krav men siden vi startede alternativet har vores mål om at være hundrede procent økologisk i to
set været en del af vores politik og det er det også når vi diskuterer klimalov finanslov og landbrugspolitik
for eu området og så videre så det er en fuldstændig central del af vores politik og det bliver det
faktisk ret massive subsidier til landbruget vi støtter det økonomisk og det skal vi da bruge til at lave den omstilling for vores natur og vores miljø og vores klima
at vi hjælper landmændene til det her i stedet for at se et erhverv som faktisk er rigtig hårdt presset på alle mulige måder som det er i dag økonomisk det synes jeg faktisk vi
for jeg snakkede om fødevareproduktion
stor eksport af fødevarer fra dansk side
gå ind og se på hvordan vi gennem afgifter jeg tror ikke det er nyt at vi har foreslået afgifter på oksekød
en måde at gå ind at regulere hvor meget forbrug af kød
ude hos den enkelte borger vi vil gerne
vi arbejder med måltidets politik
er jo blandt andet også noget af det man har med ved jeg i det budgetforlig der er lavet i københavn i dag det er jo den her måltidsplan om hvordan man kan lave mere klimavenlig mad i københavns kommune
regionalt hvordan gør vi det helt lokalt hvordan gør vi det nationalt hvordan gør vi det europæisk hvordan gør vi det globalt vi skal handle på alle dele i forhold til klimaet vi kan ikke sidde og pege fingre ad nogen og sige nej vi vil ikke her for de skal gøre noget der
kan udnævne sig selv til det er jo noget man skal gøre sig fortjent til og jeg skal med glæde være med til at sy en grøn kappe til finansministeren når han bliver en grøn kassemester
her lidt over to milliarder som regeringen siger de har fundet
næste par måneder hvordan man opgør det er det nye eller er det gamle penge den parkerer vi det egner sig ikke lige til det her forum
godt tænke mig at høre om socialdemokratiet er med på at vi egentlig reelt rejser nye penge til den store indsats der skal til nu hvor regeringen jo også
og tredive så skal der jo investeres reelle penge i reel omstilling
en regering der satte den grønne omstilling i bakgear og nu støtter venstre så også et halvfjerds procentsreduktionsmål i
og tredive så det er jo et fantastisk ryk
der ekstra kommer i er det det der er konkrete investeringer i ægte grøn omstilling og jeg spørger jo fordi vi har fremlagt en række løsninger på hvordan vi får de rigtige penge til grøn omstilling altså ikke går og snakker om hvor lidt er nok men
er venstre villig til at begynde at se på nogle af de løsninger som man blandt andet har brugt i holland
grønne obligationer for at komme i gang med den ægte
når man støtter et halvfjerds procentsreduktionsmål i
godt tænke mig at høre noget mere om hvad det er for nogle investeringer dansk folkeparti mener der skal foretages nu og her for at vi kan leve op til det reduktionsmål
rejse til det her formål netop for at investere i
ikke sidde og vente på det her når vi har et halvfjerds procentsreduktionsmål vi er enige om hvad vil man så tage af konkrete
nu må vi vente at se hvad regeringen kommer med hvad er det man fra konservativ
side ønsker at investere i konkret klimahandling nu vil man være med til at se på hvordan vi kan rejse penge til at lave de store investeringer der skal til eksempelvis som den borgerlige regering i holland gør gennem grønne obligationer er der andre tiltag man ville
nu og her for at vi kommer i gang og vi ikke kommer til at lave det generationsskifte som vi desværre
derude hvordan tager vi vores ansvar på os herinde og laver konkret handling det kræver at vi rejser pengene til det og ikke står og venter på andre men peger på hvordan
tid klimaets tid de udsattes tid børnenes tid og de offentligt ansattes tid disse løfter om forandring en ny tid
er som sådan heller ikke noget galt med de fleste forslag nej problemet handler faktisk om alt det der
blev plads til men som man jo på en eller anden måde havde stillet befolkningen i udsigt det er lidt som om regeringen drejer lidt på nogle
små knapper men at maskinen i det store og hele er den samme det er nogle gode små justeringer men det vi ikke ser
vi kommer videre med den systemforandring som må og skal til groft sagt
det er jo rigtig fint at regeringen vil øge
stort set ikke ud over det prioriterer nye penge til natur og klima det er som om regeringen har glemt at den grønne omstilling kræver ambitiøse
fristes til at spørge hvor de mange milliarder til socialdemokratiets grønne investeringsfond er blevet af dem talte man meget om under valgkampen hvor er pengene der skal finansiere femoghalvfjerdstusind ha
i foråret med en galoperende
er det altså lidt skuffende at der ikke er mere grøn omstilling med
man meget åben over for at øge ambitionerne så længe der følger penge med og fair nok
derfor har vi selvfølgelig også taget imod finansministerens invitation for
indfri de grønne løfter fra valgkampen vi har tidligere foreslået at finansiere den grønne omstilling igennem grønne afgifter forureneren betaler princippet og så videre så er vi også kommet
om at fremrykke pensionsbeskatningen det kunne frigøre tyve milliard kroner om året til
viser godt kan lade sig gøre da den danske økonomi jo er godt rustet i fremtiden sidst men ikke mindst har vi som jeg nævnte under åbningsdebatten for et par uger siden
grønne obligationer kort fortalt handler forslaget om at staten kan finansiere de helt nødvendige investeringer vi skal lave i
deres penge på den måde leder vi altså private midler over i de gode grønne tiltag vi skal lave i fællesskab
og igen kigger jeg over på den borgerlige del af folketinget som jo faktisk lavede grønne obligationer for fem og fyrre milliard
det var en succes med tanke på at de danske pensionskasser vil bruge tre hundrede og
oplagt at udnytte obligationstanken så investeringerne foretages her og derfor
det hollandske eksempel virkelig vække regeringens og flere andre partiers interesse
også meget tilfredse med at regeringen lægger op til at styrke skattevæsenet med en milliard kroner i
sidder med en følelse af uretfærdighed og vrede når vi ser den ene skatteskandale efter den anden tage avisoverskrifterne i de senere år
er ros for at tage alvorligt og seriøst fat på den opgave i starten af min tale
sagde jeg jo at vores skuffelse mest var
synes jeg lidt det ligner et misforstået ideologisk korstog mod friskolerne som er helt unødvendigt man kan sagtens styrke
handler om vilje og prioritering og det her synes vi er en nødvendig prioritering for sammenhæng i hele landet hvis jeg til sidst skal
hvis ikke man også kan se de visioner blive til virkelighed
uden hjælp fra andre og derfor
er vi forsigtige optimister og møder op og hjælper til alt det vi kan sammen med de andre partier der også viser viljen til det og vi glæder os til de
der jo var en fire årig økonomisk plan også i forhold til at afskaffe kontanthjælpsloft og integrationsydelse det er stadig væk vores politik som vi selvfølgelig også tager med
femten faktisk har fremlagt klimaplaner fremlagt finanslovsplaner for hvordan vi kan lave reel handling
til et reduktionsmål i to tusind og tredive
handlingsforslag vi har foreslået tidligere der er blevet grint af bliver endnu mere presserende for
i gang med handling nu ikke om et par år men lige nu og her og det er selvfølgelig også det som vi
jo den grønne el og ikke bare en generel sænkelse af elafgiften det der er problemet i dag er jo at hvis man bare laver en sænkelse så kører den på tværs af alle de forskellige måder man har lavet
energien altså ellen på så vi er ikke bare med på at sige en sænkelse
så kan man køre derudad nej vi skal også se på det energibesparende i det og det er jo der hvor afgifterne også er med til
de to forslag vi fremlagde i sidste valgperiode som handler om
at det bliver mere end det man har set tidligere men det er jo så rart igen
partierne rykker i løbet af et splitsekund lige pludselig man fodslæbende igennem fire år i regeringsmagten men nu vil man gerne rykke og det synes jeg er rart det er godt at se at ambitionerne kommer op også i
jeg kunne forstå på et tidligere svar at finansloven ligesom finanslovsudspillet er første skridt og så kommer
hørt nogen der bare klappede ad finansloven og sagde her gør vi det rigtig godt
det udspil der er kommet fra regeringens side
når man nu ser hvad der sker ude i verden på det her område green new deal bliver præsenteret i europa i usa i
sker noget nyt i forhold til tredeling af magten
hvis der er noget med nogle sociale ydelser
prøvet ved en domstol bagefter men samtidig siger ordføreren at man har lyttet meget
høringssvar der er kommet det taler lidt imod hinanden mener ordføreren virkelig at det her er helt efter bogen
og det er jo ifølge det her
ministeren der skal dømme om der er beviser nok til at gøre det
hvordan kan den sammenligning overhovedet komme fra
jo så et af de partier der ikke er med i aftalen og derfor da jeg skulle finde ud af hvordan vi skulle
der stod så håndskrevet hen over den her aftale at man godt nok
der er nogle nogle ting i i høringssvarene som er værd
horisonten for hvor hurtigt det her skal gå
det ser vi frem til ligesom at få svar på før vi kan tage endelig stilling jeg vil sige at vi er lidt mere positive end vi var da aftalen blev lavet men men vi ser frem til lige
jo egentlig er nogle meget uheldige virkemidler
men mest af alt også fordi og det er det der står tilbage
selvfølgelig skal vi leve op til vores internationale forpligtigelser
de eu aftaler vi laver
hvordan vi vil gøre det og her har der siddet en regering i fire år og ikke leveret på det her så
nu skal gøres over hals og hoved og det koster nogle penge penge som vi bruger på noget helt forkert fordi det ikke har den langsigtede og ønskede effekt som vi
skriftligt i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag men
med at der fortsat er en udelukkelse af elektricitet i iblandingsforpligtede virksomheders målopfyldelse det er jeg lidt nysgerrig på
sige at jeg har en række andre spørgsmål som jeg tror
stillet skriftligt i forbindelse med udvalgsbehandlingen så vi kommer godt til bunds i
og har forhandlinger hos ministeren omkring
en klimalov men jeg synes også det er værd at forholde sig til det borgerforslag som
godt tænke mig at høre om ministeren fortsat er enig i de
er en fantastisk finanslov vi fik lavet
nogle spor ude i fremtiden altså ting der ikke er diskuteret endnu og der tænker jeg specielt på udviklingsbistand og klimabistand som to
lidt nysgerrig på det her borgerforslag og så de klimalovsforhandlinger der pågår lige nu det er specielt de seks
baggrunden og dermed også det bærende element i en klimalov som vi gerne skulle skulle lande sammen uagtet at man måske lander
af et kompromis men ønsker socialdemokratiet fortsat at det
men men jeg hører det som om man fortsat bakker op omkring
de seks søjler ligesom man gjorde før valget og det lover jo godt
at høre hvordan man fra venstres side vil sikre handling i dag og ikke først i og ni og tyve
at være en drivkraft i international klimapolitik gælder det
om at sikre ny og additionel
klimabistand i den størrelsesorden som bliver beskrevet i borgerforslaget
altid være et politisk valg om man vil bruge en løsning jeg er også nysgerrig
i borgerforslaget som handler om det internationale bakker man også op om
skal gives ny og additionel altså er udover
udviklingshjælp i
har løftet en klimalov ind i folketinget
kæmpe kram for den indsats som i har gjort for at klimaet
end det gjorde for bare et år siden
men jeg synes faktisk det er værd at sige at det grundlag der ligger her i borgernes klimalov
bør være at vi svarer på netop de seks søjler som i har beskrevet så præcist som det kan gøres i det her borgerforslag
et borgerforslag som tager udgangspunkt i
om klimapolitik og ikke alt muligt andet udgangspunktet er at vi skal skabe de nødvendige reduktioner at vi skal tage del i det internationale arbejde for at leve op til parisaftalen
vi skal tage med os til forhandlingsbordet at klimapolitik skal handle om klimapolitik til gengæld kan vi så samtidig sige at al anden politik også er klimapolitik men lad os nu holde
det handler om klima og ikke om alt muligt andet ja vi skal lave social omfordeling ja vi skal skabe arbejdspladser ja vi skal en masse ting men først og fremmest skal vi altså handle på den klimakrise
vores mål ud fra at vi har en parisaftale med
også her som som den anden søjle på de her delmål og det er jo fordi vi skal holdes op på at handle nu og ikke altid skubbe regningen og arbejdet videre til de næste og de næste igen
det er noget vi skal tage med os ind i forhandlingsrummet det her handler om handling
synes er værd at tage fat i her og som er noget der bliver diskuteret rigtig meget er hele den sjette søjle
her som jo handler om vores vores internationale engagement
klart at vi skal handle hjemme så vi kan vise folk at det kan lade sig gøre og fordi vi skylder
ikke kunnet diskutere det her på samme måde
skubbet på derfor synes jeg også vi skal tage det her som en mulighed for at skubbe på vores demokrati for at vi kan svare på den klimakrise vi står over for
kan være med til også at udvikle
det sidste år inden for klimapolitik og tager den viden med os videre og der
strejket på skolerne hvor i har skrevet indlæg og hvor i har presset på
desværre ikke uden jeres hjælp vi har brug for opbakningen og vi har brug for at i slår i bordet og kigger alvorligt på os og siger det er ikke godt nok videre
skal videre nu så tak for
jeg vil bare minde ministeren om at wwf verdensnaturfonden i en rapport netop har vist hvordan atp halter alvorligt efter de private pensionskasser det er jo derfor der er behov for at gøre noget jeg bliver nødt til lige at spørge jeg synes ministeren
ikke rigtigt at hvis vi lever op til
det handler om ikke at investere i de virksomheder som er
det lyder som om alt går rigtig rigtig godt
at ministeren forholder sig til at man halter alvorligt efter de private pensionskasser i forhold til det her mener ministeren virkelig at det er godt nok
til de ambitioner jeg kan høre regeringen har og i forhold til klimaloven som bliver behandlet i disse dage
pensionskasse som det jo er der investerer på den her måde i i
fossil energi og i virksomheder som i
i virksomheder som er med til at ødelægge vores fremtid når det
har man jo ikke direkte indflydelse og kan gå hen og stemme på hvordan man synes at pengene skal investeres eller ikke investeres og det er derfor det er nødvendigt med
er ordføreren ikke enig i at det er et alvorligt problem når vi kan se at pensionsopsparerne i de private pensionskasser faktisk er begyndt at rykke sig
der halter gevaldigt efter
efter de private pensionskasser
til at handle på klimakrisen mener ordføreren at den
gevaldigt skift i en række partier i forhold til
at diskutere det her igen når vi siden to tusind og seksten
de opsparinger som alle danskere har og som vi er tvunget til vi har ikke nogen indflydelse på hvordan de bliver
får desinvesteret fra olie gas
og i stedet for investerer i den fremtid som som pengene jo også
investeringer i firmaer og virksomheder som som er med til
smadre klimaet men lad mig spørge lidt mere principielt så mener ordføreren godt at man med den ene hånd kan stå og investere i en grøn fremtid og i at gøre noget ved klimakrisen og så samtidig lægge milliarder over i virksomheder som er med til at smadre klimaet
og så stadig væk stå og sige
det her beslutningsforslag ikke handler om hvad alternativet bryder sig om eller ikke bryder sig om
at klimakrisen skal vi handle på
være med til at putte pengene hen hvor de kan arbejde for den fremtid som vi snakker om og ikke
klimakrisen er vi så også enige om at det her ikke bare handler om nogle virksomheder man ikke bryder sig om
netop handler om at vi pt ser at atp
efter de private pensionskasser når det kommer til investeringer i olie gas og kul altså industrier
at hun gerne ville give pensionsselskaberne mulighed for selv at gøre det altså omstille deres investeringer men ellers må
skal lovgive om det hvor lang tid vil radikale give for at vi kommer i gang med den grønne omstilling også i forhold til investeringerne fra atp
olie gas og kul og investeres til den fremtid som pengene også
halter alvorligt efter så hvor lang tid
konservative folkeparti enig i at
fra energiformer
er med til at ødelægge vores klima til den grønne omstilling så man er med til at skabe den fremtid vi skal leve i
klimakrisen hvad er tidsperspektivet
gerne sige tak til ordførerne og ministeren for debatten
jo noget vi har diskuteret før nemlig tilbage i to tusind og seksten hvor vi havde et
er en lille smule skuffet over at det er de samme ord vi hører nu i to tusind og nitten hvor vi ellers har fået en regering
flere partier er jo kommet med på et
så siger
vi må skam ikke gå ind og blande os
skal investere så det giver højest
hvorfor kan vi ikke også snakke det højest mulige klimaafkast så vi faktisk gør noget i forhold til klimakrisen i stedet for at se som vi gør i dag
halter alvorligt efter de private pensionskasser jeg forstår det ikke og jeg synes det er dybt sørgeligt at vi kan sidde
og forhandle en klimalov og samtidig bare
og kigge med hænderne i skødet på at der er milliarder af
kroner i investeringer i olie gas og kul
er med til at forværre den klimakrise vi så prøver på at løse det andet sted jeg synes ikke det hænger sammen jeg synes
rigtig rigtig præcist da han sagde at
snakke etik og profit faktisk går det rigtig godt hånd i hånd man kan jo se
rasler ned og derfor synes jeg ville være rigtig godt at vi gav nogle retningslinjer
alle de penge som alle danske lønmodtagere og mennesker på
så jeg synes det er ærgerligt at der ikke er sket mere her i folketinget siden to tusind og seksten
at vi ikke tør røre ved det her jeg synes det er meget meget ærgerligt og jeg håber at vi trods alt i udvalgsbehandlingen kan komme lidt nærmere en egentlig handling så spurgte
ændres således at folketinget kan stille krav om at investeringer skal flugte med danmarks overordnede målsætninger om den grønne omstilling det er
ud fra hvordan konsekvenserne er
det ville man skulle skulle ind og ændre noget i opbygningen
finde ud af det i udvalgsbehandlingen vi har forsøgt at få det her formuleret så præcist som muligt og også taget
det her beslutningsforslag men jeg jeg håber jo at vi kommer til at se langt mere klimahandling
det her med at tro at vi kan sidde og snakke klimalov og så bagefter se investeringerne gå ud i olie gas og kul hænger bare ikke sammen
og selvfølgelig også når det handler om penge men tak for førstebehandlingen her i dag og jeg håber da at vi kan rykke lidt i udvalgsbehandlingen og også ved ministerens forståelse af
igennem de demokratiske redskaber vi har
det der giver ekstra penge til mange pensionister som den eneste tillægspension
går til at ødelægge den fremtid vi helst skulle bruge pengene i
lande i verden usa har så trukket sig ud og fred være med det men
jo historisk betinget og hvad vil det så sige i den tidsalder vi er i nu hvad vil det sige i vores nutid og vores samtid at vi har et rigsfællesskab så hvordan tænker statsministeren at vi tager det videre end
at der er nogle få områder som vi lige snakker lidt om
forsvarspolitik og udenrigspolitik
række andre områder hvor vi faktisk kan hjælpe og støtte hinanden på kryds og tværs så hvordan ser statsministeren
og man kan enten blive på det meget konkrete
spadestik dybere i diskussionen om
taler om sikkerheds forsvars og udenrigspolitik i forbindelse med rigsfællesskabet at vi faktisk tør tage diskussionen om rigsfællesskabet
alt for tit kun forholder os til den historiske del af hvorfor vi er sammen i et rigsfællesskab
hvordan man i dag kunne udvikle et moderne rigsfællesskab som byggede langt mere på den tid vi lever i nu og ikke kun på historiske
som jeg ville ønske at vi brugte langt mere tid på at gøre både regeringerne imellem
et aktivt tilvalg af et fællesskab
indgå i flere fællesskaber det gør danmark jo
samme måde skal de to andre lande i rigsfællesskabet selvfølgelig også kunne være i de sammenhænge som de ser som en god ting for dem så jeg kan ikke se noget odiøst eller forfærdeligt i at grønlandske politikere
jeg mener man skal huske på at usa stort set aldrig har globalt udsyn når de går ind i noget som helst men kun tænker
endda præsidentens slogan for tiden
og det synes jeg man skal være opmærksom på men igen
jo op til de grønlandske parlamentarikere
egentlig kommer videre med at se på hvordan vi
der står øverst på dagsordenen i i vores tid tidligere spurgte herre søren espersen
enhedslistens ordfører om man aldrig kritiserede grønlandske politikere der har jeg da lyst til
jeg tror en del grønlandske politikere vil nikke til det når jeg siger at
rejst det som en stor kritik at man ikke har valgt at tiltræde den endnu
indgå i et moderne rigsfællesskab hvor vi kigger hinanden i øjnene tre selvstændige lande og siger hvad er det vi har ud af at arbejde sammen
til kystbevogtning og de overvågningsopgaver der skal være så så jeg taler ikke for at der er nogen der overhovedet skal sejle noget sted hen jeg taler om at vi udvikler
faktisk meget konkret lever i i dag og ikke kun
om dialog mellem danmark grønland og færøerne og hvis grønlænderne ønsker selvstændighed så skal vi da finde ud af hvordan
et tæt samarbejde men det er jo ikke op til os os
bestemme jeg synes det handler om hvordan vi mødes med hinanden
nogle opgaver der skal løses og hvordan vi gerne vil gøre det i fællesskab
rigsfællesskabet og stor stor opbakning til at vi netop også får tænkt vores fællesskab ind i de klimahandlingsplaner
jeg mener at det er meget meget vigtigt at vi agerer når vi snakker klima både nationalt og selvfølgelig i de fællesskaber vi er i som jo er norden det er rigsfællesskabet og det er eu selvfølgelig skal vi agere der så det håber jeg i den grad også
at grønlandske politikere har ret til at tale med dem de vil så så det er egentlig ud fra hvordan jeg
ser tingene rykke og ikke i forhold til hvordan
alt hvad vi ellers har aftalt med hinanden men det gælder jo altså også usas ønske om at være mere til stede militært vi ser en oprustning lige nu som jeg mener er meget meget uheldig
samarbejde mellem danmark og grønland
få arbejdet for nedrustning få arbejdet for styrket diplomati for det er det
om at arbejde igennem de internationale organisationer der er så det er i den grad noget der foregår på den her planet hvor
jeg taler ikke om om jeg ønsker selvstændighed jeg taler om at jeg ønsker at det er op til grønlænderne at bestemme hvordan de ønsker det og bagefter ønsker jeg at vi har en samtale sammen i det fællesskab vi har som er rigsfællesskabet om
vi ser et moderne rigsfællesskab hvordan
vi kan også kalde det noget andet hvis det er det der er behov for men selvfølgelig kan det bestå af både to og tre selvstændige lande det handler om samarbejde det handler om at finde ud af
er vi mødes og løser opgaver
vi blev klogere sammen undervejs og lærte af hinanden noget som vi jo er rigtig
men jo så langt fra nok i forhold til de store store opgaver vi har
noget vi har fået med er jo en undersøgelse af grønne obligationer og det er vi
jeg brugte meget tid på i førstebehandlingen af regeringsudspillet men men er ordføreren enig i at vi skal langt videre hvis vi skal nå at svare på både den klimakrise vi står i og den klimalov som vi jo så heldigvis også
på alle mulige måder er det her en god progressiv finanslov grøn inden for rammerne men hvis vi skal løse de opgaver vi står
skal vi også turde tænke ud af boksen videre frem og ikke bare inden for rammerne
og og hans parti er med på den at nu skal vi videre ud og finde de nye løsninger på hvordan
egentlig løser nogle af de opgaver som venstre havde
som eksempelvis at afskaffe uddannelsesloftet er man glad
er jo klart at med den her finanslov får vi ikke rejst al den finansiering der skal til
ordføreren enig i at vi også skal se på andre muligheder
vi bliver nødt til at se på skatter og afgifter og
vi skruer det sammen at vi bliver nødt til at se på hvordan
vi kunne næsten have skrevet i manuskriptet på forhånd
lidt roser og så står vi så og skændes lidt
rimelig klart at der skulle nogle markante ændringer til hvis vi fra alternativet skulle være glade jeg tror endda at jeg kiggede lidt alvorligt på finansministeren løftede
sagde der mangler penge til grøn omstilling der mangler højere ambitioner for vores børn og udsatte
der manglede et klart signal til befolkningen om at danmark har fået en ny regering
i dag og sige at jeg faktisk kan se den nye retning så i stedet for at løfte øjenbrynet vil jeg smile sødt til
tiltrængt løft vi investerer seks
børnene flere sygeplejersker på hospitalerne uddannelsesloftet fjernes
sikret penge til de humanistiske og samfundsfaglige uddannelser vi har sikret et løft
de kreative uddannelser og med socialreserven har vi sikret at der også er penge til en indsats i forhold til hjemløse så vi synes ikke bare at det er ganske godt vi er faktisk rigtig glade
vi er også glade for at
de her årlige besparelser der jo langsomt bare har udhulet
totale kulturkannibalisme som desværre har kendetegnet de sidste fire års
fremtiden kommer til at se reelle investeringer i kulturen
flere penge til den grønne omstilling flere initiativer
den her ekstra en milliard
og det er vi rigtig rigtig glade for
selvfølgelig glade for at afgiftsstigningerne på elbiler er blevet sløjfet og
går vi gang med at plante ny skov vi går i gang med de tiltag der skal
også rigtig glade for at vi er blevet enige om at
som det danske folketing men som en del af den verden vi lever i på en planet som er udfordret af en klimakrise til foråret kommer der klimahandlingsplanerne og jeg kan
at vi nok skal blive ved med at kæmpe videre jeg ved at der var en tidligere klima
umættelig når det kom til klimatiltag og det kan jeg godt love jer for at både jeg og alternativet fortsat er totalt umættelige fordi vi skal gøre alt
i forhold til at sikre fremtiden for både de kommende generationer for naturen for miljøet og for vores klode
ingen af os er så kloge
vi er når vi er sammen og det synes jeg faktisk at den her aftale er et rigtig godt
var store da vi kom ud ad glasdøren i finansministeriet
påklistret smil det var faktisk et ret ærligt smil
store politiske ambitioner
alle sammen fået noget og jeg vil vove at påstå at mange af de ting
faktisk er blevet bedre af at blive vendt i det rum vi sad i så vi kan alle sammen være stolte og derfor vil jeg gerne afslutte mine ord her
tak til finansministeren og regeringen til socialdemokratiet til enhedslisten til sf og til radikale for det samarbejde der var i de her forhandlinger jeg synes at vi i
som vi kan være glade for og som er det første skridt
ikke i mål med noget men heldigvis er der en finanslov igen
vi med vores fem mandater kan spille ind og få indflydelse men jo absolut ikke kan stå og kræve det hele men det kæmper vi videre for fordi vi mener at det er den rigtige vej at gå og det tror jeg heller ikke at regeringen på nogen måde er i tvivl
sådan blev resultatet ikke med det folketing som vælgerne sammensatte og så går vi selvfølgelig ind og arbejder konstruktivt og med åbne øjne for at skabe
set det jeg håber at alle her i folketinget gør efter valget
at stoppe besparelser det er ikke en massiv investering vi vi sad lidt
ikke det vi gør vi får fjernet nogle besparelser samtidig får vi givet nogle
steder hvor man virkelig havde brug for det og vi skal så fremadrettet begynde at få investeret i vores kulturliv for os er kulturen jo også en del
med til at skubbe os som samfund og derfor er det så vigtigt at vi får
har kørt alt for lang tid med besparelser
godt nok og jeg tror egentlig lidt som danmarks naturfredningsforening sagde at man havde glemt det
havde glemt den grønne dagsorden for alvor i sit sit udspil det håber jeg ikke kommer til at ske igen
jeg synes faktisk det det er en rigtig retning der er det er nogle gode skridt vi tager på det grønne område også med klimaloven
som vi jo i den grad har arbejdet tæt og godt sammen
klimakrisen kræver forandringer af os alle sammen og vi kommer til
her forhandlinger for det er vigtige skridt vi skal tage med handlingsplanerne og jeg er sikker på at regeringen
ser jeg jo allerede nu frem mod klimahandlingsplanerne og det ved jeg at vi er mange der gør
godt tænke mig høre finansministeren om man er enig i at der er behov for at se på en reel investering og en reel finansiering af de handlingsplaner der kommer
ser på skatter og afgifter i forhold til at lave noget handling
selv om det er noget der måske foregår i andre ministerier
sikker på at finansministeren også kommer til at have sit
og det glæder virkelig alternativet
netop handlingsplanerne også bliver nødt til at se på en reel finansiering
det ikke kun handler om ting der ikke må koste noget men også
ministeren siger men det her med forskellen mellem hvad det er de store indsatser er det så dér man skal have to tredjedele altså
meget formalistisk laver nogle regler
kan se med udredningen at meget foregår så uformelt som det gør
de store indsatser er ministeren da med på at sætte nogle regler op der siger
totredjedelsflertal når vi for eksempel skal sende soldater af sted
i forhold til den her udredning jeg synes at det der står så lysende klart for mig er problemet i
rammer og regler som vi holder os til men at det ligesom er samtaler
på på diverse kontorer der egentlig er rigtig bestemmende for hvornår det er at vi går ind
spørge igen tror socialdemokratiet ikke der er behov for faste regler for
man selv kan kalde bredest muligt det er så lidt udefineret
var bredest muligt i den omgang men en en reel og måske formalistisk tilgang til det hvor man skal inddrage og hvor man skal opnå flertal på seks og tres pct er jo ikke
det tal som fru annette lind også siger
når vi har gjort det så hvorfor er man så bange for at lave nogle regler der faktisk sikrer at man ikke i de få tilfælde kan gå uden om
hvor det kan være farligt og med livet som indsats men også fordi vi er med i konflikter hvor
den udredning der kom synes jeg peger på et alvorligt problem og en svaghed og det er hvor uformelt
som som den her udredning omhandler og derfor synes jeg faktisk det er nødvendigt at vi ser på hvordan vi kan ja blive mere formalistiske i vores tilgang til det
nogle klare regler og rammer som vi følger altid for os
er det vigtigt at man altid
sammen med det militære altså at vi ser på hvordan
altid læner os op ad de folkeretslige mandater
husker på at et er at afsætte de midler det koster
når vi går i gang med at diskutere en indsats hvad økonomien bag det er
være indtænkt midler til den humanitære indsats som er så afgørende
foreslået at man altid efter der har været en indsats får nedsat en uafhængig kommission som
ser på forudsætningerne for det
er gået og det gøres uafhængigt efterfølgende
bredest mulige flertal bag en indsats
oftest at der ikke er to tredjedele bag men derfor er den regel alligevel bare vigtig i vores optik
og derfor bør vi selvfølgelig altid gå efter
evner til både at tænke og regne
sig selv en gang imellem
må min konklusion være at begge ministre
både her i salen og i udvalget
undersøgt til bunds må min konklusion stadig være at begge ministre
være en god idé at at de konservative
tyve faktisk har de samme ambitioner som de andre lande
ikke se at få nogle ambitioner der var lidt større
for at ambitionsniveauet blev hævet væsentligt nu har vi to
fin målsætning men
interessant at få nogle mere klare udmeldinger om hvordan vi når målene på den korte bane de første ti år
det er fint nok at vi er på niveau med england men
væsentligt inden vi kan spille ud igen og det vil sige
stille et meget konkret spørgsmål i forlængelse af det tidligere det er hvilke områder er det konkret at ministeren ser vi skal være frontløbere
gå direkte til vores indstilling man kan jo sige at lovforslaget
del af eus brændstofkvalitetsdirektiv hvorfor det egentlig er en bunden opgave vi er på her så lad mig slå fast at det er et forslag som vi støtter
at nedbringe udslippet udslippet af drivhusgasser
lovforslag som vi ikke skal tærske særlig meget langhalm på lovforslaget vil forhåbentlig ikke have sin gang på jorden i særlig lang tid i et fossilfrit danmark og
gode og meget konstruktive høringssvar
samt landbrug fødevarer
produktionen af fødevarer og foder noa kritiserer i forlængelse af det
ikke at tage tilstrækkelig højde for den eventuelle øgning i udledningen af drivhusgasser som indirekte ændringer i arealanvendelsen kan medføre energistyrelsens svar
er at det fremgår af brændstofkvalitetsdirektivet
udarbejde en rapport der vurderer indvirkningen af de
været til rådighed nu også rigsrevisionen er kommet med et høringssvar
vugge til grav emissioner og vugge til grav udledning og anfører at det kan være
respekt for rigsrevisionen og vi synes faktisk at de i den her sag har en meget vigtig pointe for hvad er vugge til grav princippet egentlig
og komme videre med forslaget og så hurtigst muligt få taget fat på det som kan gøre den her lov helt overflødig nemlig et fossilfrit
fra høringssvarene som noah og landbrug fødevarer
eksperter herinde så jeg synes det er ret vigtigt at
som har indgivet høringssvar jeg har læst høringssvarene grundigt igennem og
svært at finde væsentlige mangler i
grund til at rose embedsmændene og hvor nødigt jeg
også ministeren for et godt hjemmearbejde
busoperatører i den kollektive trafik så det må forventes at l elleve ikke vil få den store praktiske betydning på det område ligeledes er der generelt en god forståelse
for transport så det må også forventes at l elleve vil blive positivt modtaget hos alle aktørerne en væsentlig aktør i forhold til
til eu direktivet fremgår det at fabrikanterne bør tilskyndes til at oplyse om energiforbrug gennem hele driftslevetiden samt om emissionen af
de fleste seriøse aktører på det her marked
hvorfor det egentlig havde været positivt hvis det havde været krav at man
har enhver branche nogle brodne kar og det er dem som vil profitere af at det ikke er et indiskutabelt krav forventningerne
og jo større chance er der så for at fabrikanterne automatisk vil offentliggøre dataene men under alle omstændigheder som jeg var inde på
vi positive over for det her forslag og med de bemærkninger jeg er kommet med vil jeg slå fast at vi kan stemme for
øgede optag på uddannelserne den samme tendens ser vi faktisk også
så den konklusion jeg prøver at komme frem til er at
forklaringen primært er at der faktisk er flere unge i aldersgruppen og så kan man sige at den lille reelle stigning der
og praler af at vi får flere unge ind på uddannelserne
erhvervsuddannelsens grundforløb og en styrket efteruddannelse for lærer og en forstærket uddannelsesgaranti nu bliver pengene brugt
lige præcis de her penge var øremærket til de spændende ting som ministeren
som netop kunne være med til at få andelen af unge mennesker der får
de penge går nu ind i den almindelige drift og det kommer til at koste danmark rigtig mange penge på sigt
spørgsmål men er ministeren ikke enig i at det er brandærgerligt at globaliseringspuljens midler til investeringer
tilbage i australien det har vi ikke nogen løsning på det må vi så forvente
også vil komme hertil jeg kan jo at stå med et billede i hovedet som jeg har fra tv fra indien hvor man ser skibe der bliver hugget op på strandene er
har råd til at eksportere det til andre lande det bekymrer mig meget
på ministeren at hun mener at vi har et ansvar for at rydde op efter andre så mit spørgsmål går egentlig lidt på hvad giver vi tilladelse til næste gang hvor går grænsen for ministeren
trods det at man kunne have eksporteret teknologien til australien i stedet for og på den måde have hjulpet på stedet for vi kan vel ikke være
uenige om at affald skal behandles så tæt
ministerens grænse hvad skal vi sige ja til næste gang jeg ved der flere steder i vores undergrund
sikkert skal vi også tage imod
er vendt lidt op og ned på billedet her helt ærligt kan ministeren mene at vi vi kan løse verdens problemer på miljøområdet ved eksempelvis at importere gift af den her slags
jo gøre det hele tiden fordi vi åbenbart er så dygtige lad os dog komme i gang med at eksportere noget teknologi i stedet for det er det det drejer sig om mit spørgsmål
er det ikke lidt naivt at
jeg møder hos engagerede mennesker en mistillid til vores system hvad der normalt ikke er berettiget ministeren giver jo garantier for at der ikke er sket nogen fejl i sagsbehandlingen
men når vi nu står med en anden sag hvor der konkret er sket fejl i sagsbehandlingen hvordan vil ministeren
underskriftsindsamlinger demonstrationer osv om at der ikke er sket fejl
inde på før og så det her
en national interesse for vores velfærd og den fejl der er sket
er ikke noget man kan dø af for at sige det som det er
for alle man kan så sige at giftimporten fra australien
national interesse den har ene og alene kommerciel interesse for en enkelt virksomhed
så jeg synes i det lys burde ministeren
er faktisk et eu direktiv
for vi går tilbage til miljø og et emne som vi har haft oppe tidligere i dag
tilbagegang der bliver færre og færre dyrearter
sagde ministeren selv at landbruget spiller en vigtig rolle hvis udviklingen skal vendes men hvad gør regeringen reelt for at skabe bedre balance mellem landbrugsproduktion og så naturens mangfoldighed
og det vi kan se ifølge ministerens egne oplysninger
i to tusind og ni to og halvtreds procent
og mener ministeren at vi har gjort nok
at få sprøjtehyppigheden
at behandlingshyppigheden er to og halvtreds procent to og halvtreds procent over den målsætning som regeringen selv har
landbruget har
kan vi konkret se at
gøre debatten lidt mere nuanceret
tilbagegangen i den biologiske mangfoldighed ikke kun dansk fænomen det er et globalt fænomen det er vi helt enige om men jeg synes der er en meget stor
mens biodiversitet i høj grad er et regionalt og lokalt problem hvor man kan gøre noget regionalt og
ikke at gøre noget lokalt og regionalt og det er det
men en vigtig spiller i det her er jo landbruget og der er vi jo igen mere på det regionale
jeg har meget svært ved at se at landbruget egentlig går aktivt ind i det her jeg har meget svært
at landbruget bruger enhver lejlighed til at få udskudt tingene og ikke går ind og tager ansvar ministeren har selv været inde på at to tredjedele af arealet
hvordan kan vi få det her landbrug til at være mere innovativt
hvad er ministerens holdning til at university college nordjylland nu må opgive at investere i opførelsen af et tiltrængt nybyggeri som følge af at finansloven for to tusind og elleve har ændret de økonomiske forudsætninger for uddannelsesinstitutionerne
jeg meget gerne invitere ministeren rundt på nogle virksomheder hvor vi
jeg står her og så se lidt på
af et byggeri som det her som indgår i en større plan
nordjyllands hovedstad aalborg hvor man satser meget bevidst på uddannelse der synes jeg jo at det er uheldigt
som har en bevidst strategi om at skabe vækst
vi nu kommer derfra at
usikkerhed som det her er med til at skabe hvordan vil ministeren
at de begynder at være vækstorienterede igen
initiativer som peger fremad for
at ministeren går hjem og læser de oplæg vi
i uddannelsessektoren og
bliver specificeret hvordan vi vil
det vi så har lært
et område som nordjylland der er hårdt ramt af krisen
sad med de her tykke nationaløkonomibøger at der er nogle dynamiske effekter i lige præcis at satse på
det skyldes den usikkerhed der er kommet omkring finansieringen
som er skabt af regeringen så det er jo regeringen der sætter det her byggeri i stå det vil jeg gerne lige have at ministeren bekræfter
ændrede økonomiske forudsætninger som følger af finansloven for 2011
spurgt diverse økonomer om hvilken regering
jo helt klart at der bliver peget på en og det er nyrupregeringen
det er jo netop fordi man under nyrupregeringen så en bevidst vækstpolitik man så en bevidst politik hvor man havde arbejdsmarkedspolitikken som en meget vigtig
makroøkonomi frem for som ministeren gør i dag
om mikroøkonomi hvor man ser danmark som en lille forretning der skal drives som en kiosk
af krisen skal vi være klar til fremtiden lige præcis
at vi ikke får lavet de byggerier i den her tid vi er
skal videre efter
skal have tunet kan man sige vores produktionsapparat så vi virkelig kan køre en hundrede og tyve
i gode tider
bare at henvise til finanskrisen som vi udmærket
få lavet de investeringer som er nødvendige blandt andet i uddannelsessektoren så er nu vi skal
det er det som finansloven får sat en stopper for mit konkrete spørgsmål er nu
slet ikke nogen overvejelser om de indtægter man mister ved
ikke bliver investeret i byggeri i to tusind og elleve
tolv som følge af de besparelser der ligger på uddannelsessektoren det jeg gerne vil
ud og fortælle de bygningshåndværkere som er nødt til at gå arbejdsløse på grund af at man ikke gennemfører de her byggerier
vidensamfund til fremtiden det er den eneste grund til det
er der tale om reelle besparelser på uddannelsessektoren
ikke noget svar på hvad vi skal sige til de bygningshåndværkere i det her tilfælde i
i arbejde men skal bruge tiden på
får tiden til at gå med det er et konkret eksempel
vi ikke udnytter at vi har ledige bygningshåndværkere i øjeblikket til at få lavet nye fantastiske skoler som på sigt både energimæssigt og uddannelsesmæssigt
ministeren i sin besvarelse af epu almindelig del spørgsmål nummer fyrre og en og fyrre sammenligner varmeprisen for fjernvarmeforbrugere med forældede oliefyr der har en udnyttelsesgrad to og halvfjerds
har en udnyttelsesprocent på minimum 95
vi bliver altså nødt til at forholde os til virkeligheden og virkeligheden er at
kan man enten vælge at være på værket eller melde fra
som hun i øvrigt ikke har villet forholde sig til i nogle spørgsmål jeg har stillet skriftligt men alternativet for de her forbrugere er enten at få fjernvarme med naturgas eller eksempelvis investere i et oliefyr
når nu udviklingen positivt
må det da alt andet lige være det alternativ som er i dag som må være relevant frem for noget
om at forholde sig til virkeligheden
er for den enkelte forbruger derude
et standardhus koste fireogtyvetusind
at opvarme regner vi med et moderne oliefyr hvor udnyttelsesgraden er fem og halvfems procent og for de bedste
tilsvarende hus ifølge mine beregninger og det kunne
ligger på omkring femogtredivetusind
er det fint nok med solceller og alt muligt
hen for små til at kunne bære de investeringer og det viser beregninger
her små værker for sig selv hvad ministeren i øvrigt
lovede i et svar før sommerferien to tusind og ti at at vi skulle vi skulle prøve at kigge på men
betyder den faktisk reelt
er femten værker som ligger over oliereferencen
der ligger over oliereferencen og det må da gøre indtryk på ministeren og få ministeren
små kraft varme værker realiteten er
har man brugt en terning eller eller anden tilfældighed for at finde frem til dem jeg har været ude at undersøge det
siger nej vi har da problemer nok med folk der sætter ild til containere og hvad der ellers kan være
jeg er meget fascineret af de løsninger der ligger der skulle man ikke sige vi skød forkert med de her to
at kigge på hvad fagfolkene siger hvad aalborg universitet
og så lave en løsning ud fra det som fagfolkene siger frem for det her der virker meget tilfældigt jeg kunne godt tænke mig
ikke talte for et generelt frit brændselsvalg men at hun
positivt om at vi selvfølgelig skal have kraft varme produktion i så så vidt omfang vi kan her taler vi om en lille detalje i den samlede energipolitik hvor vi siger at
vil have et frit brændselsvalg generelt
det begavet vi synes selv at de
meget gerne give ministeren efterfølgende
vi går efter men et generelt frit brændselsvalg tror jeg
at ministeren selv går ind for ud fra det
laver en begavet løsning der hedder at man tillader for eksempel opstilling af
klar dokumentation fra de folk der beskæftiger sig med det her
det er den rigtige løsning det er også den løsning jeg har været ude at drøfte på nogle af værkerne
kan vi få lov til det er det rigtig godt og så bibeholder vi det som jeg tror at både ministeren og jeg
så hvis vi to kunne blive enige om det skal jeg love for at det skal
og formålet med det er at fremme energibesparelser ved at tydeliggøre produkternes energiforbrug så vi som forbrugere kan vælge energirigtigt
er svært at være uenig i og det er jo ganske fornuftigt at det gennemføres på eu niveau så vi får samme regler
alle lande det er sund fornuft og godt for danske virksomheder som
på eu området og som forbruger er det fornuftigt
den samme mærkning man møder om det i danmark eller letland eller
eu land de høringssvar der ligger til forslaget rummer ikke mange kritiske indsigelser så både forbrugerorganisationer og erhvervsorganisationer ser positivt på det
vil dvæle ved
energibesparelser får en oversigt over de produkter
kan angive deres produkters data og energimærkningskategori det bør egentlig undersøges nærmere og såfremt der ikke allerede ligger planer for det
a kan virke forvirrende og endda vildledende de ønsker i højere grad den lukkede skala med a til g genindført
den vurdering af direktivets effektivitet som skal ske senest
enogtredivete december to tusind og fjorten vigtigst er det dog at skalaen ikke ændres for ofte da det skaber endnu større forvirring hos forbrugerne ministeren har også tidligere oplyst at en eu undersøgelse har vist at forbrugerne bedre kan forstå den ny skala
det må vi acceptere men opfordringen skal lyde til at det bliver vurderet
så er det også fint at lave ordninger og i det her tilfælde endda at udvide antallet af produkter som er omfattet forbrugerrådet og danmarks naturfredningsforening anfører helt korrekt at det er vigtigt at
kan stole på de ordninger der er
fra ministerens side så det kunne
afklaring på hvordan vi sikrer at de gode intentioner i l en hundrede og fyrre faktisk overholdes med de kommentarer vil jeg give den fulde opbakning til
ccs direktivet ligesom der ligger nogle andre konventioner
så vi i går hvor gode folk fra aabybro i nordjylland godt støttet af repræsentanter fra nordtyskland mødte op her på
og på god og seriøs vis fremførte deres budskaber og helt forståelige bekymringer
og efter socialdemokratiets mening skal ingen danskere være forsøgskaniner på noget der kan være så usikkert lagring af
for det er den vej danmark skal gå og
vi har enestående muligheder for det
det er selvfølgelig meget tilfredsstillende at man kan se at den opfattelse faktisk spreder sig lidt i de borgerlige rækker
igen ærgre sig over at vi har spildt så mange år uden handling det er meget vigtigt at slå fast at vi med l en hundrede og en og fyrre ikke giver tilladelse til konkrete lagringer
direktiv som giver den overordnede ramme skulle det blive aktuelt
præcis ligger i det her er det vigtigt for
der absolut intet til hinder for en sådan dansk praksis på det meget vitale spørgsmål men som ansvarligt parti
som den er i dag vi kan ikke på kort sigt opnå et
skulle det blive aktuelt i danmark skal det ske
skal finde de bedste måder at gøre det på og vi vil opfordre ministeren til at tage initiativ
at olieudvinding i eksisterende oliefelter
så er det meget vigtigt at få sagt at
skal det målrettes til den grønne omstilling
et forslag om at skabe bedre offentlighed og gennemsigtighed
hvordan der kan indsendes indsendes ansøgninger om tilladelse til efterforskning og indvinding af geotermisk varme vi ser heller ingen problemer i i det
ergo må konklusionen være at det
sige at jeg sagde umoden teknologi
mistede i hvert fald tråden indimellem