syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
stedet for at få en skræmmekampagne som handler om at uhhh nogle vil forhindre mig i at bruge min bil
folk til at bruge de muligheder der er for kollektiv trafik der hvor det er hensigtsmæssigt men samtidig sørger for at man kan bruge sin bil
skal overveje på hvilken måde det skal fungere for erhvervsdrivende som ikke har det som en
transport til og fra arbejde men som en del af deres erhverv
er vi selvfølgelig meget åbne over for at diskutere og med den interesse
som dansk folkepartis ordfører har for
jeg må forstå det som en interesse for
i hvert fald længere end det meget meget meget
det kan også være at han aldrig nogen sinde har indbetalt sit efterlønskontingent og derfor aldrig ville kunne komme på efterløn men til gengæld har brug for
er et system som sikrer en førtidspension for de mennesker
er slidt ned og som mister erhvervsevnen det er en af de ting som
vi fra radikal side har været meget optaget af i hele efterlønsdebatten og i diskussionen om
ikke nedslidt nedslidt er noget man bliver uanset om man betaler efterlønskontingent eller ej
derfor er det vigtigt for os at der bliver gjort noget på det område efterlønnen er en særlig ordning som jeg ikke kender nogen paralleller til
at hvis en går på efterløn som tres årig svarer den årlige udgift til at undervise tre børn i skolen
det synes vi ikke er holdbart når vi mangler
arbejdsmarkedet vi ser inden for ganske ganske kort tid at rigtig mange går på pension og at det er meget små årgange
radikale venstre ser forskelligt på efterlønnen
respekt for at andre partier har andre holdninger
jeg står for og jeg synes det er vigtigt at partierne lægger deres holdninger frem så må vælgerne tage stilling til dem og så må man tage pejling af hvad det
har vi ikke sådan et tunnelsyn der gør at vi kun kan se efterløn
og det er måske den sammenhæng
jeg nogle gange savner
venstre og konservative synes der skal bære danmark frem det er jo de diskussioner vi
giver mening at vi enten skal være røde eller blå
her diskussioner
diskussion om hvordan vi bag lukkede døre og med
nogle aftaler som så kan blive stillet op over for hinanden som enten røde
selvfølgelig den radikale holdning til det og vi synes godt at man kan overveje at se på om de afgifter vi har på flytrafik
de rigtige også fordi flytrafikken
set ikke noget helligt ved at afgifterne er på en eller anden bestemt måde det der er vigtigt for os
at der er en række af de grønne afgifter
vi foreslår som spørgeren vil være dybt dybt uenig i og mene er dybt skadelige
man egentlig får et konkurrencedygtigt erhvervsliv for
handler det jo også om at udfordre erhvervslivet
se hvordan vi kan føre penge tilbage se hvordan vi kan investere i at få et grønt og bæredygtigt erhvervsliv
og det kan være mange mange forskellige ting jeg synes
jeg har stiftet bekendtskab med fra bornholm på det seneste altså hele den oplevelsesøkonomi
har nogle kreative erhverv som
også har national betydning
så må man tage diskussionen ligesom vi har haft lange og intense og nogle gange også meget følelsesladede diskussioner om
og så tage det forfra og tage diskussionen
flytrafik er fordi der er nogle typer af flytrafik som er meget
optaget af så i den forstand kan man sige er
at sikre en effektiv trafikregulering eller
rene strande hvis der sker en ulykke det der bare
er gratis at opretholde hjemmeværnet det koster mange penge hvert år og derfor
har vi bragt det her forslag på bordet
at se at vi har meget store finansieringsbehov inden for den professionelle del af forsvaret som løser livstruende opgaver også uden for landets grænser
om ordføreren har andre ideer men noget af det som
hele det spørgsmål som nu også er gjort til genstand for analyse nemlig hvilke andre dele af forsvaret
og der var det nu engang vores grundholdning at det her måske var et af de mindre smertefulde steder selv om
er en suspension af værnepligten og analysen er jo sat i gang på hvilken måde kan man gøre det og hvad vil det kræve det er en del af det forsvarsforlig som en meget stor del af folketinget
men det har gjort indtryk på os at man i tyskland har forladt værnepligten at man i en række andre lande har forladt værnepligten for at få
for forsvaret så man rekrutterer på en anden måde og så man også giver
et forløb inden for forsvaret som er hensigtsmæssigt i forhold til de opgaver som skal løses jeg tror det
er så vores grundholdning og vores synspunkt
og så må vi se hvad der kommer ud af den analyse der kommer
er folk som er trukket ud ved et nummer uanset at det ikke
som jeg oplever der er taget hånd om og hvor der er fremskridt er
hvor den grønlandske regering sammen med blandt andet unicef og red barnet
til vedtagelse fra venstre
til vedtagelse er man jo egentlig noget mere nøgtern end statsministeren var i sin tale man taler om at danmark står over for betydelige udfordringer der
handling væksten skal øges ledigheden blive mindre
egen tilgang
udfordringer fremadrettet og hvis det
at den politik man gennemfører
kvittere fuldstændig uden nogen
nogle justeringer
som et
øer
i gør at kommuner såvel som regioner og stat har meget meget stramme økonomiske rammer
at give et større politisk råderum
se om man kan få mere ud af mindre inddrage medarbejdere og ledelse og den overskrift
at tænke på er tillid og ansvar ledelse
i det lovprogram som vi har fremlagt
i arbejder strategisk med tingene snarere end at
er en lang række ministre som har lovgivning
kommunerne virker på og det gælder også beskæftigelsesministeren en stor del af kommunernes opgaveløsning er jo præget
på beskæftigelsesministerens område
lovforslag om frikommuner da den nye regering kom til men
afbureaukratiserer sker det stort set med
jeg til lovforslag på
trykke på knapperne for og imod her i folketingssalen
jeg stod her for nogle uger siden med en af spørgerens partifæller
give et tilskud til
en af spørgerens partikollegaer sådan meget insisterende syntes at det var ministeren der skulle tage ansvar for
hvis det er en politisk prioritering i kommunen
også folkevalgte og hvis det er en menneskelig fejl så kan man sikkert lære af den
så er der ændring af lov om sygedagpenge og lov om ret til orlov og dagpenge ved barsel det er også et forenklingsforslag så er der ændring af lov om aktiv beskæftigelsesindsats
som også bliver forenklet så er der ændring af lov om miljøbeskyttelse lov om planlægning og andre love som handler om digital annoncering obligatorisk
forskellige andre love som er en reform af den måde det fungerer på som også har forenkling
er der ændring af lov om planlægning og det er altså en to tre fire fem seks syv lovforslag
er en væsentlig pointe at tage med at
vi tror det er meget afgørende at man i kommunen har mulighed for at nærme sig et punkt hvor man har en minimumsnormering
og det er noget som vi har levet godt med i mange år uden at synes at det var en væsentlig hindring for at kommunerne kunne tilrettelægge deres skolestruktur
tage hul på at tilføre ressourcer til kommunerne på det her område
få en kvittering for at
minimumsstandarder på en lang række forskellige områder
der er nogle boligkvarterer hvor børnene har et meget stort behov for at der er mange voksne der er måske andre boligkvarterer hvor forældrene har flere ressourcer og
kan sørge for børnenes sproglige udvikling
komme i skole har de et godt sprog er de vant til at være sammen med andre hvordan fungerer
på kommuneniveau er
børneinstitutioner eller alle landets kommuner kommer op på
den her måde allerede er begyndt at udnytte det som også var en klar intention fra
inden for kommunen kan prioritere
daginstitutioner og dagpasning
nogle steder bor folk tæt andre steder bor de længere
roligere de bliver bedre i stand til at samarbejde med hinanden hvis de er sammen med flere voksne derfor synes jeg
set det er meget godt at vi tilfører ressourcer på det her niveau men som spørgeren siger
et skridt i retning af at gøre vores regeringsgrundlag til virkelighed
en minimumsstandard heller ikke på kommuneniveau det her er et skridt på vejen
jeg undrer mig lidt over det som spørgeren siger
fuldstændig identiske beslutninger at have et nogenlunde ensartet serviceniveau
som skal tage ansvar for det og så må de også blive mødt med den tillid at det er det de gør derfor håber jeg også at spørgerens interesse i dag er et et tilsagn om også at
fra ølkassen i stedet for at hoppe op og kræve nye regler
yder staten et generelt tilskud til de kommuner hvor der er
kommunen fordi specielle forhold
de forskelle der er rundtomkring herunder især
brændstofpriserne med en vægtning
ændre på den måde vi regulerer det her på
spare på brændstoffet og selvfølgelig også tilskyndelsen til
kan ikke helt genkende at det skulle være steget otte og tredive procent inden for ni måneders perioden det er over det sidste år steget
men i løbet af to tusind og elleve vel
procent eller noget i den stil så det er måske lige knap så dramatisk men det er stadig være en stigning som i sig selv ligger over den stigning der er i form af pris og lønregulering der er jo bare det ved
et andet sted for et andet inputs prisstigning ville det medføre mere administration og en detailrigdom som måske
hensigtsmæssig det jeg tror er det gode at gøre
at man slår sig sammen de steder hvor man har færger så
sige et fælles sekretariat det også at min forgænger var optaget af og det synes jeg er en væsentlig god vej at gå frem
er fuldstændig enig med spørgeren i at færgedriften jo er essentiel
forhold til offentlige udgifter og jeg synes det er rigtigt og ordentligt at der er et nationalt medansvar for de meget store
er landfast og en kommune hvor der er øer i
særlige tilskud som bliver givet det synes jeg
at det kan lade sig gøre at have
et levende samfund også på danmarks småøer
gratis og jeg er også uenig i at vi skal lave en mere detaljeret regulering af lige præcis det her tilskud jeg tror alle står sig ved at holde det rimelig enkelt og jeg tror også at de kommuner som
at sørge for at borgerne som bor på øerne oplever sig velbehandlet ligesom de borgere
mellem beboere i små bysamfund og beboere som
at færgefarten skulle være gratis for brugeren eller at vi skulle have kørselsafgifter på de danske landeveje det står helt for spørgerens egen regning i hvert fald ikke noget som regeringen har konkrete planer om det andet er
demokratisyn som spørgeren
så vil flertallet ikke tage hensyn til at der er særlige vilkår der gør sig gældende
derfor synes jeg da det er vigtigt at fortsætte bestræbelserne og diskussionerne
til at finde sted fordi der jo i sagens natur er en national interesse jo konkret udtrykt ved det tilskud som
reel debat i salen i dag
konkurrenceudsættelse og fordele og ulemper forbundet med det
fordele og ulemper forbundet med at have en
pragmatiske og ordentlige argumenter for at bruge konkurrenceudsættelse som en måde at få testet
at kommunerne bruger de muligheder der er
præstere den bedst mulige service over for borgerne herunder jo også at udvikle dem og finde på nye måder at gøre tingene på inddrage borgerne på stadig flere områder
udnytte den moderne teknologi på den mest
fremsynede måde hele tiden til gavn for at skatteyderne betaler så lidt som muligt og borgerne får den bedst mulige
at den her bemyndigelse på nogen måde har været fremmende for kommunernes optagethed af det her
med venstres ordfører i at der er et stort potentiale men det er åbenbart ikke det store potentiale der
daværende regering fandt det nødvendigt
den her bemyndigelse derfor er det
at tage bemyndigelsen væk
at give et fuldstændig klart tilsagn om et ligeværdigt samarbejde
konkurrenceudsættelse privatisering og udlicitering de redskaber som er vigtige for at få testet om ens opgaveløsning er i orden lige så vel som det kan vise sig at nogle opgaver skal blive i offentligt regi
jeg gerne vil give til liberal alliances
og det er højt prioriteret
er en af grundene til at jeg ikke helt kan forstå den konservative betænkelighed
ordentlig og konstruktiv
ikke komme i tanker om nogen kommunalbestyrelser hvor der kan være
gøre en stor forskel er hvis det også lykkes at blive
enige om om en budgetlov som
kan give fire årige rammer fordi man så inden for den ramme kan arbejde meget mere strategisk med
vil have pristestet hvad man vil have konkurrenceudsat og
løst i fremtiden i stedet for at det er noget man gør år for år
i højere grad blive et strategisk indsatsområde for den måde vi udvikler den offentlige sektor på snarere end at det kan blive enten en ideologisk kampplads eller en kampplads hvor det bare handler om at nå et eller andet mere eller mindre tilfældigt
derfor tror jeg at det er vigtigt at fortsætte
de håndfaste signaler bakket op af de mange gode argumenter
også at være meget tydelig og sige vi forventer et ligeværdigt samarbejde med kommuner og regioner og vi respekterer at det er politikere som er lige så folkevalgte som vi er
de ord håber jeg at vi kan få en lige så konstruktiv udvalgsbehandling og forhåbentlig overbevise dem
som stillede sig sig åbent an at det faktisk er en god ting
et redskab i i værktøjskassen min erfaring med med værktøjskasser er at det er en god idé
en skrue med en gammeldags kærv er det jo bedst at have skruetrækkere med stjerne
man faktisk får fokus på det der er det vigtige
det er ikke for at sige at redskabet har været brugt måske minder det i
til silvan hvor man alligevel bliver lidt begejstret for den helt særlige plastikting men når man så kommer hjem med den og den skal i værktøjskassen
aftalerne endnu så derfor
det er lidt svært at komme ind på det men en ting som jeg gerne vil anholde er den her forestilling om
til den egentlige respekt for at det
konkurrenceudsættes mere end man gør i dag hvordan kan vi lave aftaler som
til et strategisk spørgsmål for kommunerne og
som regeringen skal gøre i samarbejde med folketinget
for eu formandskabet fordi vi synes at det er vigtigt når man arbejder med udbud at det ikke bliver så bureaukratisk som mange har været inde på i
en ting hvor man vil sige at kommunerne kan varetage opgaven med at lave udbuddene udbuddene
jo ikke kommunerne der kan ændre eus regler eller for den sags skyld den måde som staten har udmøntet eus regler på
hvis i skal gøre mere af det skal vi så gøre noget andet ud fra en meget meget banal analyse af at det
set er en gensidig interesse fordi det er en af de mange veje til at arbejde med hvordan opgaver kan løses billigere for skatteyderne
forhandlingerne er begyndt men de vil formodentlig ikke kunne bringes til ende før ved afslutningen af to tusind og tolv
over efterfølgende men men det er jo for at sige
at der er nogle ting med det her hvor vi godt kan høre at det er en enorm bureaukratisk ting at give sig i kast med at det koster penge at komme i gang med at spare penge og så skal man jo fra kommunens side være ret sikker på at der faktisk er mange penge at spare
det er jo en af grundene til at jeg lægger så meget vægt på det her med at det skal være
man sige en del af kommunens strategi at man med den del af opgaveløsningen gerne vil teste om man skal have nogle private ind over eller om de priser man har er i orden
interessant at arbejde med noget som godt nok kan være lidt dyrt og
glæder det mig altid når jeg oplever noget noget nyt og jeg har aldrig før hørt
en repræsentant for dansk folkeparti sige at
forventningerne til at det tager et øjeblik
at arbejde for det af præcis de grunde
kristian skibby bringer til torvs
det er rigtig gode grunde imens synes jeg sådan
skal fortsætte diskussionen med kl
for stift i sin fortolkning af nogle regler så man i virkeligheden skaber noget bøvl for folk
konkurrence om hvem der kan levere varerne på en måde som er god men også at arbejde med hele den måde man byder ud på altså i stedet for at sige vil have løst lige præcis den opgave udmålt i de små bidder
vende det om og det gør det måske i virkeligheden mere interessant
tilrettevisning af mig at det har været ad frivillighedens vej man har haft redskabet i skuffen men man har
det er så selvfølgelig en frivillighed som
men man når ud i sådan nogle grammatiske bøjninger
være nået efter år et år to år tre år fire
ud af om man kommer derhen men spørgsmålet er om
vil vi gerne set en udvikling hen imod
tror jeg at en meget større grad af åbenhed over for
at sætte mål på det her område kunne være gavnligt også for gensidigheden gensidigheden i
for eksempel at pålægge en bøde eller afgøre ting synes jeg er
retssikkerhedsmæssig ting at man
hvis man opbygger en tillid mellem den der har det politiske ansvar typisk kommunalbestyrelsen
private leverandører når de går ind på områder
den borger som skal have løst opgaven det er en af grundene til at
stadig større dele af det her potentiale at man ikke skal gøre det til en ideologisk kamp
man ikke skal gøre det til en kamp om en procent det skal være et halvt procentpoint højere eller et halvt procentpoint lavere
det er et mål at vi gør det inden for det her område og vi vil forholde os strategisk til det
kan små virksomheder i højere grad i fællesskab byde på opgaverne kan vi få større virksomheder ind som måske har en kapacitet også på nogle af de følsomme
grænsen når det kommer til nogle af de opgaver som ikke bliver udbudt i dag er at der bliver nødt til at være en stor kapacitet fordi behovet kan være meget svingende
herre mike legarth sagde at der kunne sidde et politisk flertal
for det der var det bare en anerkendelse af at der jo her i folketingssalen har været meget meget bred anerkendelse af det fornuftige i at konkurrenceudsætte
et pragmatisk redskab til at nå bedre resultater
set kun for at kvittere for at der i hvert fald blandt de i folketinget repræsenterede partier i meget meget
jeg tror der ændrer sig i de her år
de økonomiske midler bliver mere og mere begrænsede bliver det mere og mere åbenlyst at man må se på den måde man løser
man kan ikke længere diskutere hvad vi skal bruge den næste million
eller de næste ethundredetusind hvad det nu kan være
man se på på de mange ressourcer der er i forvejen hvordan bruger vi
hvordan kan vi inddrage medarbejderne hvordan kan vi give rum til ledelsen
har man været i en anden situation og ikke haft det som
indsatsområde men mit bud er at den noget mere trængte økonomiske situation
det som herre mike legarth nævner om den viden der er om
øvrigt har om hvordan man bruger offentlige midler som er stadig mere begrænsede er med til at kaste lys over at at der er brug for at der tages et
vores verden som som helhed er meget god men det er klart lever i den bedste af alle verdener og det kan man jo også se bagudrettet som
nogle kommuner udliciterer meget og nogle kommuner udliciterer mindre der er det så bare svært for mig at se hvordan hvordan
udbudsprocent skal løse
i den enkelte kommune jeg tror så bare at spændvidden ville flytte sig til
som bliver beskattet en tilbøjelighed til at flytte sig og jo mere
men det er jo den diskussion der er kan man lave en beskatning af transaktioner i et mindre område
for at få nogle af de positive effekter som der givetvis også kan
jo selvfølgelig at muligheden for at beskatte bliver meget mindre
vurderer kommissionen selv at provenuet
en europæisk transaktionsskat som kommissionen foreslår
kan veksle mellem seksten milliard euro og fire hundrede
det siger jo noget om hvad det er for en spændvidde vi taler om
er en meget sådan nøgtern formulering at sige at det ikke er et robust
flytter sig og dermed at man får det der meget store spænd
at transaktioner flytter sig
set i al sin gribende enkelhed at det vi har lovet i
for længe siden i forbindelse med
og ikke have et faktisk underskud på mere end
tager vi nu hjem fra bruxelles og gør til lov
hvor der står at med lov skal land bygges
har lovet for længe siden og jeg tror
i en langt bedre form hvis alle om jeg så må sige havde gjort det for meget længe siden nemlig at overholde det man havde lovet at gøre og dermed kan man sige at det
insistere på at vi har ansvaret
husker at den daværende regering
i eu sammenhæng det er også en sund og stærk dansk økonomisk politik der sikrer at vi
strukturelle underskud eller bevæger os med faktiske store underskud
sker der så selvfølgelig det at justitsministeriet ser på spørgsmålet
min umiddelbare og forsigtige vurdering vil være at det her
afgives suverænitet måske sker der tværtimod det modsatte
baggrunden for den blev jo oparbejdet mens herre kristian thulesen dahl var en del
om produktivitet og vores konkurrenceevne så i den forstand er der sandelig meget for os at gøre for at få
vi også kan sikre at ikke oparbejder store underskud fremover men jeg mener
og vores øvrige kolleger her i folketinget er fuldt ud i stand til
stilling til det og jeg håber at vi får en meget levende debat
vi diskuterer i øjeblikket altså så det ikke bliver til
vi tilslutter os er så at vi vil lave en national lovgivning som indeholder det
men stabilitets
det vil sige at folketinget har hånd i hanke med alle led i denne proces først giver man mandat til forhandling
godkender man at man kan skrive under så ratificerer man selve aftalen og så kan vi gennemføre vores egen nationale lovgivning på det her punkt det vil sige at folketinget sådan
og har hånd i hanke med hele den her proces
det vi selv har bestemt det folketinget selv har bestemt at vi gerne vil ja det kan vi få en bøde
de vil føre en ansvarlig økonomisk politik og ved hvert
til deres parlamenter tager folk jo stilling til at de stemmer for et parti
en økonomisk politik som de kan stå inde for i den forstand er der en direkte forbindelse mellem vælgerne og os der er folkevalgte og den politik vi så kan få gennemført det der er det nye ved finanspagten er
hvor hvor der blev de facto meget store underskud altså hvor der virkelig blev brugt penge forpligter landene sig sådan set til at holde de løfter der er afgivet
så kan der blive ro og stabilitet og dermed også plads til vækst for jeg deler fuldstændig spørgerens
at der skal skabes vækst og beskæftigelse det er jo en af grundene til at det
uformelle topmøde som gjorde finanspagten færdig
få vækst og beskæftigelse tilbage på dagsordenen
til den politik deres politikere fører
den bedste måde at imødegå mistillid på
for mig at se er det meget afgørende ved finanspagten er at nu siger politikere ja nu gør vi det vi har lovet
er det skelsættende nu tror jeg ikke
at have et begrænset underskud og have en begrænset gæld og det er nyt at man siger ja vi tager det så alvorligt at vi gør det til national lovgivning i de lande som underskriver det her
tager vi med hjem og gør til national lovgivning
er det i hvert fald hver evig eneste dag at vi har selvrespekt nok som parlamentarikere
alle kan diskutere og være med til at vedtage det som er resultatet af at underskrive finanspagten nemlig at vi her i vores eget parlament i vores folketing vedtager en ny lovgivning det er simpelt hen så demokratisk som det næsten kan være
folkeafstemning for enhver pris hvorfor ikke tage ansvaret på sig tage debatten her bringe den med ud de steder hvor rigtig mange mennesker er interesseret i det og så sige det her er
det vi i virkeligheden trænger til nemlig at nu tager vi de løfter der er givet til eu med hjem og gør dem til vores egen lovgivning fordi vi vil have at ikke kun finansielle markeder men også forbrugere og
har positive effekter og det gælder jo uanset om
skat på lønsum en skat på balancer en skat på arbejdsindkomst den overvejelse må man gøre sig uanset hvad det er for en skat det handler om
må man jo gøre sig overvejelser om hvad det her
fordi kapital kan blive dyrere og hvad det dermed også betyder for den efterfølgende skabelse af arbejdspladser som kunne komme ud af
et af argumenterne men nede under det ligger så
de ting som jeg synes er meget vigtig er at få
reel regulering af den finansielle sektor
verden blev kastet ud i to tusind og otte spillede den finansielle sektor en kedelig rolle det tror jeg efterhånden der er relativ bred enighed om der var sikkert også andre ting
finansielle sektor spillede en kedelig rolle nu forsøger vi at få reguleret den finansielle sektor så vi ikke får en gentagelse
og som også er international i deres karakter enten globale eller eller i
det andet er så spørgsmålet om man skal have et provenu og hvis man har et ønske om at få
man jo også i den forbindelse overveje hvordan
der er det jo interessant at følge de overvejelser der har været som siger at
transaktioner kan give ét provenu det har nogle omkostninger skat på for eksempel lønsum altså en aktivitetsskat
det er jo den debat man må have og jeg synes det er fair nok
at gå gå igennem argumenterne i stedet for at gøre det
kommer det det rigtige sted hen hvis vi laver en type af beskatning
en styring af den finansielle sektor det mener jeg
ting som vi senest har fået enstemmighed for i
handel med det finansielle produkt der hedder derivater bragt frem i lyset
som handler om om provenu men det er bare en helt anden diskussion og sådan som som kommissionen har
gå en anden vej end transaktionsskatten
så kan en aktivitetsbaseret skat give det provenu på en så at sige billigere måde
sørger for at de ting som er sunde og i orden også kan få den kapital de skal
debat og derfor er det også godt at der bliver kastet lys på det og vi får diskussionen og når der er noget at diskutere er
at provenuet kan variere mellem tror jeg seksten milliard euro og fire hundrede milliard euro det er en ret stor provenuskøn
kender ikke detaljerne så
synes at det er et ret stort spænd at lande på det siger noget om at der er en diskussion for det
på indirekte vis måske netop får for meget finansiel mobilitet nemlig mobilitet ud af det område hvor
sker beskatning det kan være uhensigtsmæssigt ligesom man selvfølgelig må diskutere
ville komme til at betale en skat på europæisk plan på op mod fire hundrede milliard euro hvis det blev det element eller seksten
ligesom der forhåbentlig er nogle der måtte få glæde af den man bliver bare nødt til
det forslag som er lagt på bordet og som er til konkret debat er ikke særlig robust over for nogle af de argumenter der er
er at holde fast i diskussionen om hvad man vil
det står allerøverst på dagsordenen at få en reel regulering af den finansielle sektor nogle af de produkter som vi her taler om
beskatte er nogle af de produkter som vi ikke selv om man så måtte nå til det kan nøjes med at beskatte
også kaldet kaldet derivater blev jo nærmest
som en del af den udløsende faktor for den finansielle krise til produkt på produkt produkt på produkt
har herhjemme har vi også i det europæiske og den tror jeg man kan genfinde i
spørgsmål og skepsis
sætte det på den internationale dagsorden og sige der vil vi gerne hen
der er ved at gøre det regionalt nemlig at transaktioner flytter sig
ikke i vores øjne er tilstrækkelig robust alt efter hvilke skøn man anlægger
et provenu fra seksten milliard euro til fire hundrede milliard euro og måske
et kvalificeret skøn syv og halvtreds det et meget stort spænd at arbejde
argumenter der er mod at gøre det regionalt jeg er bare i den situation at hvis folk kommer med gode argumenter for noget lytter jeg til dem
det håber jeg også at at spørgeren gør i den her situation
en skat af den type kunne medvirke til en reel regulering
i hvert fald synes der at være mere direkte veje til at få en reel regulering som også kan gøre at man får udlån til virksomheder sådan at de kan finansiere deres projekter have ordentlige
andet spørgsmål som man
virkelig vil beskatte nogen hvordan man kan gøre det på den mildeste måde i forhold til det provenu
gerne vil have der har kommissionen i sit
det at indføre en skat på transaktioner er en relativt tung måde at få et provenu på
en skat på aktivitet i den finansielle sektor ville være en lidt lettere måde at få et provenu på men det er
diskussioner som tilsammen fører til det resultat at hvis man har øgede omkostninger som virksomhed
som vi har bygger på argumenter og argumenterne er bærende for hvorfor vi gør det vi gør argumenterne imod
er sådan set tungtvejende fordi de handler om at hvis man gerne
den finansielle sektor bedre og sikre en reel regulering
kan man gøre det direkte hvis man gerne
kan man hente det på en måde som er mindre belastende for væksten og jeg tror et eller andet sted at alle er meget opmærksomme på
taget stilling til skattestoppet efter to tusind og tyve den daværende regering kunne ikke finansiere det efter to tusind og tyve
i perioden fra to tusind og seksten til to tusind og tyve medmindre der sker et eller andet
at jeg skal give spørgeren nogen anbefalinger men min egen tilgang
radikale venstres politik er forhåbentlig meget klar jeg tror at s
politik er lige så klar ligesom herre kristian thulesen dahl har en holdning og
det er jo teori det er jo bare en leg med ord
spørgerens postulat om at at
et svar på spørgsmålet om hvad der vil ske efter to tusind og seksten vil give ro og regelmæssighed
en falsk præmis at stille spørgsmålet på når svaret i al sin gribende enkelhed
de beregninger som kommissionen har lagt frem viser at det vil være mindre tyngende at lave en skat på aktivitet altså en lønsumsafgift som vi kender det
har mange forskellige ideer en diskussion om hvad
klimaministre som gerne ville lave en klimafond til udviklingsministre som gerne ville lave
gerne ville indkræve en skat for at sænke en anden skat derfor mener jeg fortsat at det mest nøgterne er
må have som politiker hvis man vil finde nye løsninger specielt hvis man ikke har
må man jo høre hvad andre folk siger fordi det kan være at det kan lykkes
så derfor synes jeg man skal trække fra at man har en fortsat diskussion der er bare en grundlæggende pointe som handler om hvad
en gentagelse af krisen i to tusind og otte vi vil gerne have et provenu jamen så kan vi formodentlig få det på en måde
symbolsk karakter det vil jeg gerne anerkende altså at man kan komme netop ad forskellige veje ind i
hvis man gerne vil regulere den finansielle sektor på en ordentlig måde har vi andre metoder til det og hvis man gerne vil diskutere et større provenu fra den finansielle sektor
som det tidligere har været fremme i debatten i dag vil det også være folk som sparer op til deres pension ligesom det givetvis vil være nogle
tage fejl men det lød som om
ideologisk holdning til spørgsmålet om beskatning af finansielle transaktioner til det må man sige at
til samme spørgsmål
er at det skal virke det skal virke i det formål man gerne vil have det er jo en af grundene til at regeringen gerne vil gå forrest i
en af de væsentligste problemstillinger hvis man gerne vil beskatte transaktioner er at de flytter sig og det gælder jo ikke kun den her overvejelse
forsøger at flytte sig hvis de kan
men dermed jo også sagt at regeringen ikke har nogen
ideologiske vanskeligheder med en afgift på finansielle transaktioner som sådan så ville vi jo ikke gå ind for det på globalt plan og samtidig
af den finansielle sektor
set heller ikke nogen ideologiske vanskeligheder med at beskatte den finansielle sektor i danmark har vi jo som bekendt en lønsumsafgift som er en beskatning af den finansielle sektor
den har vi ikke nogen planer om at ændre på
samtidig en række udfordringer især jo selvfølgelig risikoen for at finansielle transaktioner flytter uden for eu altså flytter et sted hen hvor de ikke beskattes
er andre skatter på den finansielle sektor for eksempel skatter på finansiel aktivitet såsom den danske lønsumsafgift
mere effektive idet de indebærer en mindre reduktion i økonomisk aktivitet per provenukrone kommissionens egne offentliggjorte analyser peger på at aktivitetsskatter er mere effektive end transaktionsskatter
er provenu man gerne vil have
svært eller komplekst i den her dagsorden
skal man måske gå andre veje og det arbejde har pågået dels herhjemme vi har meget brede forlig og et godt samarbejde i folketinget om vores forskellige bankpakker
i eu dermed jo blot sagt
med en lang og en ambitiøs dagsorden for finansiel regulering i eu og det der er målet er at sikre en robust og solid finansiel sektor som mindsker risikoen for kriser
der foregår hvem tager hvilke risici og hvordan bliver man eksponeret for de ting der kan slå et finansielt system omkuld hvordan sørger vi
høje prioriteter i forbindelse med formandskabet
få et af de vigtigste er jo det forslag som stiller skærpede krav til bankernes kapital og likviditet
det udmønter jo noget af den nye globale
internationale lovgivning nemlig basel
reglerne sådan at vi får en styrket regulering jeg ved ikke om det er for ambitiøst men i hvert fald
vil vi meget gerne nå meget længere med det forslag for
vi tror det gør en rigtig forskel fordi det stiller skærpede krav om kapital om kvaliteten af kapitalen om at man er likvid så man som bank kan tåle et slag men også at man har en ledelse der ved hvad den har med at gøre
de spillede en stor rolle i forbindelse med den finansielle krise
og arbejder på en snarlig enighed med europa parlamentet det indebærer jo i al sin enkelhed at der bliver kastet lys på et område som vi har brug for at få lys på
at kaste lys på området
så vil jeg nævne det at give bedre garantibeskyttelse
det gør også en forskel det gør systemet mere solidt
at fremme konkurrencen og styrke gennemsigtigheden når det kommer til kreditvurderinger
de forskellige kreditvurderingsbureauer ved hvad de har med at gøre fordi de har så kolossal betydning for den måde markedet fungerer på det betyder jo også at vi fokuserer på at forhindre markedsmisbrug
i økonomien ikke kun i den danske men også i den internationale på den baggrund
det meget enkle at jeg tror vi deler i hvert fald en målsætning
sørge for at vi får en sund finansiel sektor og forhindrer en gentagelse af den finansielle krise i to tusind og otte så kan man diskutere midlerne
jeg har nævnt de forskellige regulerings og styringsforslag vil efter regeringens vurdering gøre en meget meget stor del af forskellen dermed jo også sagt at vi ser frem til diskussionen og gerne fremskynder behandlingen i
fordi det selvfølgelig er vigtigt at et forslag der bliver så politisk som forslaget om transaktionsskat også kan få det lys og den behandling som det fortjener tak for ordet
afgørende at at slå fast at fra regeringens side har vi det mål at få en sund en solid og en ansvarlig finansiel sektor hvor man jo selvfølgelig kan drive sin virksomhed med det formål
have sorte tal på bundlinjen altså at tjene penge samtidig med at man jo bidrager til at andre kan gøre det samme fordi man
brug for at vi har en velreguleret
sat et arbejde i gang for at klargøre årsagerne til den finansielle krise men men partierne har jo for længe længe siden taget hul på hele spørgsmålet regulere bedre vi har et bredt samarbejde her i folketinget vil jeg meget gerne kvittere for
synes det er foregået på en absolut ordentlig og målrettet måde netop for at sørge for at samtidig med at den finansielle sektor kommer tilbage på sporet gør den det på en ordentlig måde en af de ting
så får vi ensartede konkurrencevilkår det er en god idé
den samlede finansielle sektor også mere solid og det er en af grundene til at det er så højt prioriteret for det danske formandskab at få de her forslag gjort til virkelighed
de ting som som jo selvfølgelig måske er lidt underbelyst er at regulering
at den skal være af højere kvalitet
mere likviditet men når vi har lavet den prioritering
det kommer rigtig godt tilbage til os at få en sundere finansiel sektor vel vidende at det jo lægger bånd på den måde som den finansielle sektor har handlet på før og det er med vilje fordi vi ikke vil have en gentagelse af den finansielle krise to tusind
debatten i dag at enhedslisten heller ikke støtter kommissionens forslag
kommer til til anvendelsen af provenu er man enig for der mener man at den ene halvdel skal gå til landene og den anden halvdel skal gå til
med den slags vurderinger specielt jo i lyset af at at kommissionens eget skøn over provenuet ligger mellem seksten milliard euro og fire hundrede milliard euro
det viser jo noget om usikkerhederne forbundet med
om hvordan det kommer til at virke også i forhold til vækst og beskæftigelse
og så kan man jo vurdere om man synes det er en rimelig omkostning at lægge på kapitalen apropos de argumenter som har været fremme fordi der er omkostninger ved at fremskaffe kapital på den ene måde eller
gældsætning og at kreditorer er blevet i tvivl om om de lande som har gældsat sig har konkurrenceevne og produktivitet til at betale gælden dermed jo også sagt
jeg ved ikke om vi skal have en skat på politiske transaktioner og om det ville virke sådan hæmmende for den politiske aktivitet jeg ved det
ikke bare brug for beskatning vi har brug for politiske svar fordi vi har brug for at tingene bliver reguleret på en ordentlig måde så vi får en langt mere sundt fungerende
at være på og den er jeg uenig i
følge debatten det handler om
derfor skal jeg for andre gentage at det at det regeringen går ind for er en global skat på finansielle transaktioner
et af de væsentligste problemer forbundet med transaktionsskat er at det man beskatter flytter sig
regeringen går ind for endda i en sådan grad
prioriteringsliste under det danske formandskab er at regulere den finansielle sektor
forhindrer gentagelser af den krise
gøre det selv man kan så diskutere om det er en transaktionsskat eller
som man kender det i england det
ting på samme tid for vi diskuterer også forskellige typer
er et argument et argument om at vi ikke vil have
nogen form kan gøre mig gøre mig fortjent til
alvidende kan jeg ikke udelukke at der på et tidspunkt måtte komme et forslag
at jeg vil kunne udelukke det til enhver tid og for altid der er så bare det ved det at grunden til at vi har skrevet det sådan
har været fremme opfylder de kriterier og derfor ser vi ikke for os at danmark skal gå foran hverken med sin egen transaktionsskat eller i en gruppe lande
der tyder på at de problemer der er forbundet med en transaktionsskat
finanskrisen som den brød ud der omkring to tusind og otte
arbejde faktisk har en stor del af den debat vi
i gang med at regulere den finansielle sektor som sådan og der kan man sige at
at få balance i de nationale økonomier fordi de underskud der har været og den gæld der har været bygget op har ført til det vi så har nu
at det vi har lovet ikke kun sidste år eller forrige år eller året før igen
tager vi nu med hjem og gør også til national virkelighed nemlig at vi faktisk har tænkt os at overholde vores budgetter
tror at det ville have gjort at landene ville have været i en langt bedre
sige økonomisk kondition
i egentligste forstand underskud som betyder at man hver dag skal låne penge et andet sted
trælse konsekvenser det jo har haft for mennesker som har mistet deres formue og fået reduceret deres pensionsopsparing og mistet deres arbejde
at det er bankernes skyld både at systemet brød sammen og at staterne fik underskud og nu skal de betale jeg tror tværtimod at man må sige at vi er en situation hvor
hovedrolle i den finansielle krise som sådan
indholdsmæssigt er der
og jeg synes til enhver tid at det er en god idé at gøre det man har sagt man vil gøre men for mig at se
en bakspejlspolitiker som som bruger tid på at lave kontrafaktiske hypoteser om hvad der ville være sket hvis man havde gjort noget
hviler ikke på en analyse som handler om at det er bankernes skyld og
er meget få ting der har så simpel en årsag virknings sammenhæng jeg mener at der er et meget meget stort politisk ansvar for hvad det er for nogle strukturer man har i et land hvordan arbejdsmarkedet fungerer om skatteopkrævningen er effektiv om man har
matrikelsystemer og statistik der giver de rigtige nøgletal som man kan agere på det kan vi se forskelligt på
vurdere ting bagudrettet i hvert fald må jeg melde hus forbi for det kan man gøre sig forskellige
som jeg synes man skal blive ved med at
at man har skattesystem der virker og som
vi fører den linje som vi lægger er netop ikke rettet mod at nogle gjorde noget forkert på et tidspunkt den er rettet fremad
vil gerne have en sund finansiel sektor og vi vil gerne have balance i vores budgetter fordi vi synes det en dårlig ting
balancer som jeg synes
snarere end at tage en bagudrettet diskussion om
hvis stabilitets og havde været overholdt jeg går ind for
mange forskellige dimensioner i særdeleshed dyb og finanspagten løser ikke i sig selv den økonomiske krise men den bidrager til
en del af den økonomiske krise er jo skabt af at man har mistet tilliden til at der føres en
kan gøre det sandsynligt at der bliver taget et politisk ansvar
set kan regne med at rammerne
et hus investere i sin virksomhed ansætte nye medarbejdere
stabile og ordentlige så kan finanspagten give sit bidrag til at vi får mere vækst mere beskæftigelse
forudsige historiske konsekvenser jeg tror
langt mere vidtseende end jeg selv er
og bruger dem skaber man vækst
mig der skal betale de penge tilbage eller også skal min børn så nu vil jeg i hvert fald konsolidere hos mig selv
er tillid til den økonomiske politik der bliver ført
så har virksomhederne ikke lyst til at bruge deres opsparing til at sætte noget nyt i gang så har forbrugerne ikke lyst til at bruge deres opsparing
end at spendere offentligt for lånte penge
er tillid til de offentlige finanser
ikke er tillid til de offentlige finanser er der ingen virksomheder der tør at investere så er der ingen forbrugere der tør at bruge deres penge købe et nyt hus investere i en varmepumpe få sat nye vinduer i
rigtig mange der har mistet tilliden til europæiske politikere fordi der er blevet
er ikke nedenunder en konkurrenceevne og en produktivitet til at sørge for
man har sunde offentlige finanser
vi sætter i værk kan være med til at skabe den vækst
alle er enige om at vi
så man kan få digitalisering på tværs af grænser
en af de barrierer der er det kan være at liberalisere service så vi får et indre marked for service det kan være den
den udvikling som sættes i gang i forbindelse
der er rigtig rigtig mange ting at gøre men for regeringen
det er for en økonomisk politik der skal føres derfor synes jeg bare at vi skal droppe det der med at
grundlæggende uenig i den økonomiske politik der bliver
med at sige at den finansielle krise er det samme som det vi har nu
som jeg er helt enig i i vid udstrækning var skabt i et finansielt system med meget stor
af nogle boliglån andre steder i verden og
en statsgældskrise og når staten stifter gæld i et sådant omfang at borgerne miste tilliden til at det kan håndteres
kan jeg så forstå at spørgeren har stor tillid til en stat som stifter gæld
er en rigtig god idé at holde sine budgetter jeg synes også
er et særligt politisk mål at fastholde retten til at banke bunden ud af statskassen fordi man synes at underskud er en god ting
synes er vigtigt er at føre en aktiv vækstpolitik herunder at skabe tillid til at
fuldmægtig eller en kontorchef og arbejder på det
om danmark kan tilslutte sig finanspagten uden at der er tale om suverænitetsafgivelse og det er jo klart at det er helt afgørende for spørgsmålet
til finanspagten kan ske uden suverænitetsafgivelse ja så ser jeg heller ikke nogen grund til
at at vi har en en folkeafstemning så må det være op til os spørgeren
at tage det ansvar og træffe beslutningen det giver sig selv at
til finanspagten vil ske med en hundrede procents anerkendelse af euroforbeholdet
høring om finanspagten og jeg håber også at
jeg er er oplyst om sædvane eller eu domstolens gøren og laden er
allerede i dag sådan at hvis et land ikke efterlever
til gengæld er fuldstændig åbenlyst er
fungere på er danmark helt undtaget fra de kommer
allerede i dag nemlig at domstolen kan idømme bøder
det kan godt være at jeg ser alt for banalt på det men for mig at
er finanspagten egentlig en ret enkel ting
igennem de sidste mange år i forbindelse med
finanspagten gør er at den forpligter os der gerne vil skrive under til at sige alt det vi har lovet går vi nu hjem og vedtager i vores eget folketing
med lov skal land bygges og skulle respekten for eu være en lille smule flosset i kanten en enkelt tirsdag har man til gengæld kunnet være sikker på at parlament et folketing
derfor er det måske knap så vidtgående ud over at det
er inden for den henstilling som danmark og det er meget meget omhyggelige med
det er så uncool
inden for henstillingen
i har lovet nu går i hjem og så laver i en lov
set gør det til national lovgivning at holde det i har lovet alle os andre i eu
frankrig og alle de andre lande der vil være med og det som eu domstolen forholder sig til er ikke hvordan vi vedtager
kan det være at der vanker en bøde men det er jo
i fuld overensstemmelse med euroforbeholdet at underskrive
det danske euroforbehold består jo i at danmark
er eurolande ikke deltager i den fælles valuta vi har ikke euroen og
enkelte dele af det økonomiske samarbejde især sanktioner
vi har vores måde at gøre tingene på
valgt at føre en fastkurspolitik og lægge os meget tæt op ad euroen men det er vores valg det er
vi gøre det som vi dermed lover nemlig at gå hjem og fremsætte et lovforslag for folketinget
udvalgsbehandling og tre behandlinger
tingene er faktisk meget klart adskilte der er sanktioner som eurolandene har med hinanden man kan sanktionere hvis ikke der bliver ført en økonomisk politik der ligger inden for de grænser den nu skal ligge inden for
man ikke får hvis man overtræder traktaten
som vi arbejder efter jeg tror at det er § to hundrede og tre og halvfjerds eller noget i den stil der gør at det her er lovligt og i orden
handler om at gøre det man skal og
fordi det er noget som er kendt i forvejen det er med andre ord ikke nyt med finanspagten det er et forhold som gør sig gældende fordi man kan komme til at overtræde traktaten hvis ikke man er omhyggelig
euroland så kan vi holde
en halv procent strukturelt underskud hvilket
spørgsmål om at blive mere euroland
det her handler alene om i yderste fald at kunne få en bøde for ikke at have vedtaget en lov men ikke for om vi overholder loven
jeg synes at den lov folketinget vedtager er almindelig og bindende men jo ikke længere end til et andet folketingsflertal
må man gå ad grundlovsvejen
i øvrigt var foreslået af socialdemokraterne
i en fair løsning altså lang tid før der var tænkt
ikke at vi skal føre eurolandenes politik
at vi skal gøre det som vi har lovet
år efter år efter år
skulle vi ikke tage politikken hjem til danmark og gøre det til national lovgivning
i stedet for at det er som det måske nogle gange er en lille smule mere
en egentlig debat
for at vi får viden der med herre simon kollerups ord er relevant aktuel og anvendelig og at vi får en tilstrækkelig uafhængighed i fremskaffelsen af den viden
som lovforslaget forsøger at holde
til det meget grundlæggende spørgsmål om man virkelig skal lave en ny
en helt central impuls i arbejdet med det her forslag og det var at der jo var lavet et analysearbejde før den nye regering trådte til men det analysearbejde fokuserede meget på at lave én institution som kun var fokuseret
effektivisering
det er vores opfattelse at man har brug for
ligesom jeg tror det gælder på alle politiske niveauer at enhver politiker
oplever sig forpligtet både på at sørge for at økonomien er i orden
mikkelsen men vi sparer faktisk
nogle penge i i forløbet vi laver en institution som vi håber vil kunne løse den her opgave
eller hos de nuværende universiteter eller hos socialforskningsinstituttet for den sags skyld jeg tror det vil være gavnligt for udviklingen af den offentlige sektor
det er også helt med vilje at vi ønsker
det er også på den baggrund at vi meget gerne vil sikre at også her går man på to ben at det analytiske
og at der formodentlig også vil udvikle sig et frugtbart mellemrum mellem de to ting jeg ser meget frem til at diskutere
lægge pengene ud til til grundforskning
til det må man sige at vi synes vi har brug for mere viden
brug for mere forskning mere analyse
hvordan den offentlige sektor bliver så effektiv som mulig og så orienteret imod borgernes behov og forventninger og den
politiske ledelse som overhovedet muligt og den balance oplever vi kan holdes med et forslag af den her type dermed jo også sagt at jeg synes det er vigtigt at man kan rekvirere de ting man gerne vil have undersøgt
man ikke bare kan sige jamen lad os gå den vej men på den anden side
at medarbejderne tilrettelægger deres arbejde i fuld uafhængighed og at de resultater de kommer frem til naturligvis også er fuldstændig uafhængige af den til enhver tid siddende regering
herskende flertal i folketinget uanset hvor skiftende
dermed jo også sagt at der er en forskel på det her institut og på et universitetsinstitut det er der
flere af vores debatter får det input som instituttets
i lovforslaget at at andre kan rekvirere opgaver hos instituttet som
så får man flere blikke ind så får man ligesom en større portefølje jeg tror det er en god ting at der kan være flere opdragsgivere
og dermed jo også at instituttet retter sig ud imod andre som kunne have en interesse i at bruge instituttets
medarbejderes kompetencer så i den forstand
vi jo forsøgt at holde balancen mellem de forskellige hensyn vi vil ikke lave et nyt miniuniversitet vi vil heller ikke lave noget som er politisk styret
som vi forsøger at holde og det glæder jeg mig til