syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
ikke udskifte en international styrke med en anden i stedet skal vi hjælpe med at styrke og dygtiggøre de afghanske sikkerhedsstyrker med helmandplanen er regeringen og forligspartierne nået til enighed om at omlægningsprocessen fra kamp
trænings uddannelses og rådgivningsrollen igangsættes allerede nu og skal intensiveres i løbet af to tusind og elleve og to tusind og tolv
at træne uddanne og rådgive de afghanske sikkerhedsstyrker øges vil de danske soldater helt i tråd med den danske afghanistanstrategi for to tusind og
træde gradvis i baggrunden og lade de afghanske styrker gå forrest det afgørende er jo at de afghanske soldater dygtiggøres
vi er alle enige om at de danske soldater ikke skal blive en dag længere i
langsigtet strategi for indsatsen i afghanistan nemlig strategien for to tusind og otte
den er nøje afstemt med afghanistan med nato og det internationale samfunds
at det er meget væsentligt at få sagt at udviklingsbistanden jo ikke
det er forældet hvis man tror på at måden man skal måle det på er hvor mange
dansk flag og dansk ledelse det har ikke været formålet den danske støtte har bidraget til at helmand nu
studerende modtager undervisning heraf godt fireogtyvetusind piger
stort fremskridt sammenlignet med to tusind og et hvor ingen
grupper i det afghanske samfund som forsøger at bekæmpe
styrkerne og skabe
jeg synes nu på trods af de meget vanskelige udfordringer det er at føre
taleban typerne at det er lykkedes
er selvfølgelig klart at der stadig væk er meget
det meget befriende ved de beslutninger som vi også
med til at træffe har jo netop været at man skulle indlede en forsoningsproces
talebanere er jo ikke ens der er nogle ekstremistiske typer
som skal som skal retsforfølges og stoppes men der er også masser af almindelige mennesker der måske først og fremmest har valgt taleban fordi de var de eneste der kunne hjælpe dem til at få noget at leve af
også gerne takke folketinget for den store fleksibilitet folketinget har vist i forbindelse med den hastebehandling
og meget gerne sige tak for den store
politiske opbakning der har været og som
muliggjort at vi kan hastebehandle
er det en alvorlig sag vi behandler i folketingssalen i dag vi vælger at sige ja til
to årsager den ene er at det internationale samfund nu for alvor viser at vi har lært noget af de mange gange før i historien hvor man har set passivt til mens uskyldige mennesker blev slagtet
at der ikke er noget der står over menneskeliv man har lært at vi har en militær forpligtelse til at handle og jeg synes det er vigtigt og rigtigt at fn
har kunnet træffe en beslutning der er så markant og så robust som den resolution der foreligger
historisk og det er der flere ordførere der har været inde på er naturligvis at vi har oplevet en helt enestående international opbakning til rent faktisk at gribe ind og på mange måder
streg i sandet i forhold til et regime som gaddafis eller lignende regimer der måtte have et ønske om
en stor landvinding at den arabiske liga og
har valgt så markant at gå ud og anmode det internationale samfund om at træde til
at den jasminrevolution som man kalder det arabiske forår
der ikke var kommet mange flere blomster hvis ikke
det internationale samfund meget klart havde sagt fra
vigtigt det er at vi får sat barren det rigtige sted i forhold til hvad det internationale samfund mener at et regime som gaddafis
om at den resolution der er vedtaget i fns sikkerhedsråd og som vi nu er med til at udmønte
socialdemokratiets analyse det er helt og aldeles afgørende at verdenssamfundet lærer af fortiden og lærer at beskytte civilbefolkningen må komme før landenes suverænitet
herre jeppe kofod sagde det at selv om det
som en indbygget selvmodsigelse
til at sikre overholdelsen af en flyveforbudszone men også ved at
rent faktisk vil have mulighed for
forhåbentlig give plads til at der kommer en ægte demokratiudvikling i libyen til herre søren
vi har jo i de sidste par dage været meget optaget af og sådan er vi danskere vi er jo pragmatiske at tænke på
bedst hjælpe til men det er vigtigt at vi i vores iver efter
også husker at fortælle ikke mindst den danske befolkning at det er en svær beslutning hver gang vi beslutter os for at bidrage militært
andet sted i verden jeg er også helt
men vi ønsker og vælger at sige at vi ikke kan se passivt til hvis civilbefolkningen
angrebet jeg synes også
sikkerhedsråd nu er begyndt at vise flere muskler og det er jo en af grundene til at vi så kort tid efter at
at danmark ikke sætter landtropper ind i libyen så det står fuldstændig klart vi har valgt at sige at vi i første omgang
andre bidrag men vi sætter altså grænsen der hvor vi siger landtropper er
jeg er meget enig i at verdenssamfundet netop skal lære af det der skete blandt andet i
beslutningsforslag i dag og fns sikkerhedsråd er jo netop udtryk for det
med herre holger k nielsen i at selv om det i dag er libyen vi taler om
konsekvens og betydning
regimer andre steder i verden
til herre helge adam møller
det var rigtigt af herre helge adam møller på vegne af det konservative folkeparti at indlede med at understrege at vi står skulder ved skulder det er nemlig en meget vigtig pointe synes jeg
også noget der er en meget stor del af måden vi agerer på her i folketinget at vi på trods af politiske forskelle og endda en forestående valgkamp vælger at sige at når
noget så alvorligt som det at sende danske soldater ud
skal vi stå sammen og så skal der være et bredt flertal bag
adam møller men det er en rigtig beslutning og det er jo fuldstændig
herre niels helveg petersen vil jeg også gerne sige tak
en demokratibevægelse og en jasminrevolution i den arabiske verden har betydet
pludselig har turdet handle og være langt mere progressiv end tidligere og
sikkerhedsråd har kunnet træffe den her beslutning ud over at libanon har spillet en
blev vedtaget og at blev formuleret på en sådan måde at den står stærkt og robust
og har støttet op om resolutionen og jeg er helt enig i at det ville
en politiker om at komme med klare svar
og det er ikke for at det skal virke nedsættende men
at det er at understøtte resolution
militært og det fremgår fuldstændig krystalklart af den resolution der blev vedtaget i går i fns sikkerhedsråd
gør er at vi ønsker at der skal være en våbenhvile
at få en våbenhvile på plads ikke kun i ord som vi har hørt
dele af det libyske regime være ude at sige i dag men også i handling
valgt at sige at hvis og såfremt en våbenhvile kommer på plads
to i resolutionen som skal være opfyldt
ønsker som den libyske befolkning har
bliver imødekommet derfor har fns
udsending til libyen netop med henblik på
situationen og se om der kommer fremskridt så jeg vil sige
at det man går efter er både at få en våbenhvile ikke kun i ord men også i handling
vil jeg sige at hele meningen med resolutionen er at beskytte civilbefolkningen
jeg synes det er meget væsentligt at få understreget at punkt fire i resolutionen
og de områder
som er tæt befolket det fremgår rent faktisk af resolutionens tekst i punkt fire
det betyder altså at man vælger at sige i
at der ikke er civile der kommer til at miste livet
vil være helt umuligt men meningen med
militæret ind er faktisk at beskytte
også militærmagt til det sidste
den libyske befolknings suverænitet helt og fuldt
vil jeg sige at enhedslisten kan finde utrolig meget støtte
de bekymringer man måtte have ved at gennemlæse den resolution der foreligger fra fns sikkerhedsråd for den
de allermest basale menneskerettigheder at vi står her
det er nemlig for at beskytte civilbefolkningen mod overgreb jeg er
det at vi står her og vælger at give samtykke til
demokratiet til at komme i overmorgen i libyen
problemerne og udfordringerne til at forsvinde det kommer til at tage lang tid det kommer til at kræve både politiske løsninger og en lang og ihærdig indsats for at få opbygget et demokrati et parlament og
ikke desto mindre må man sige at forudsætningen for overhovedet at få sat den proces i gang
undgå at civilbefolkningen bliver angrebet af
meget aggressivt regime
men jeg vil meget gerne takke for folketingets opbakning og også meget gerne takke for det
har været mellem folketingets partier om at optræde ansvarligt men altså også med rettidig omhu at sørge for at danmark har en mulighed for helt og fuldt
som jo giver en god anledning til at drøfte den meget dramatiske udvikling i nordafrika og i mellemøsten vi er vidner til hurtige og uforudsigelige omvæltninger
historisk omfang der for altid vil forandre nordafrika og mellemøsten
vi har set befolkninger der har taget historien i
med årtiers politisk undertrykkelse fraværet af reformer omfattende korruption og ringe økonomiske muligheder
eller en bestemt ideologi næh det er
gamle mænd og kvinder religiøse og sekulære der er gået på gaden har trodset frygten for myndighedernes overgreb
demokratiske rettigheder de har udvist et ufatteligt mod båret frem af
om adgang til de samme universelle rettigheder som vi i vores samfund tager for givet
indgående i forbindelse med folketingsbeslutningen i fredags
rette blikket mod nogle af de andre lande i regionen og de indsatser vi dér har iværksat fra dansk og europæisk side i tunesien og egypten er de tidligere præsidenter væltet
i en demokratisk retning
der stadig lever i den vildfarelse
ønsket om forandring bliver mødt med magthavernes krænkelse af de grundlæggende rettigheder om ytrings og forsamlingsfrihed det ser vi blandt andet i yemen og
afstand fra sådanne handlinger i yemen synes regimet i opløsning
har stillet sig på demonstranternes side situationen i landet var i
udbredt fattigdom og uløste konflikter
giver udviklingen i yemen anledning til særlig stor international bekymring
og for afsættelse af det sunnimuslimske mindretalsstyre
på anmodning af regimet har flere golflande sendt styrker til
seneste ugers udvikling er at status quo
hvor afstanden mellem befolkningerne og enerådende magthavere vokser sig stadig større
fra landenes civilsamfund
kontakter til fire hundrede og fyrre arabiske organisationer og institutioner som vi har støttet på forskellig vis blandt andet med træning og rådgivning ligesom vi har fremmet udvekslingen med danske partnere
der nu sættes i gang i egypten og tunesien og som forhåbentlig vil blive efterfulgt af andre lande i regionen
at se på om ikke vi kan styrke denne indsats yderligere
som udviklingsministeren med midler fra frihedspuljen har iværksat for at understøtte frihedsbestræbelserne særlig i tunesien og egypten fokus er på menneskerettigheder på forfatningsreformer og
eu engagement i den kommende tid hvor vi politisk og økonomisk vil støtte overgangsprocesserne i landene
vi gået aktivt ind i det arbejde
af eus naboskabspolitik er på vej den ottende marts udsendte kommissionen og udenrigsrepræsentanten deres fælles meddelelse om et nyt partnerskab for demokrati og fælles velstand
med henblik på at støtte overgangsprocesserne i regionen
ekspertbistand brugen af handelsinstrumenter støtte til økonomisk udvikling og fremme af mellemfolkelige kontakter
på fredag ventes der gjort status på arbejdet med støtte til overgangsprocesserne grundtanken er at indsatsen i højere grad
og meritbaseret tilgang til landene så vi responderer på landenes konkrete fremskridt og handlinger
en incitamentsstruktur der fremmer politiske reformer vi kan således bruge naboskabspolitikken som et redskab til at fremme universelle værdier
det er en tanke der ligger i direkte forlængelse af de ideer som vi har gjort os fra dansk side og som jeg har præsenteret i mit brev til ashton
egypten og tunesien på de få områder der i dag ikke er omfattet af frihandel
afgørende at befolkningen i landene og især de unge kan mærke en forskel
om at få skabt nogle job
incitamentet til at emigrere til europa jeg finder det vigtigt at vi sikrer en fælles ramme for eu’s og medlemsstaternes indsatser i nordafrika og mellemøsten og at vi deler vores erfaringer
nogle eu lande har erfaringer
derfor har jeg også foreslået at der bliver etableret en transformationsplatform
den rolle og det har ashton også hilst velkommen
forbindelse med en konference om de østlige naboer drøftet de nærmere ideer med naboskabskommissær štefan füle
udviklingen i regionen i den kommende tid men det er sikkert at den
niels helveg petersen for at til den her debat som jeg synes har været meget nyttig
har vist at der meget langt hen ad vejen er stor enighed om behovet for en helt særlig indsats til støtte for de lande i den arabiske verden
om at vi både bilateralt men altså også via de forskellige internationale organisationer
ganske kort til indlæggene her sige tak til herre niels helveg petersen for bemærkningerne også til det indspark danmark er kommet med til den fælles udenrigsrepræsentant
både hurtigt og aktivt at bidrage til udviklingen
enig i at vi har gode erfaringer blandt andet fra osce
som vi også skal sørge for at drage nytte af
var over det flertal eller
noget vi skal gøre inden for partnerskab for dialog og reform da mange af disse lande jo ikke er udviklingslande som sådan
det er vigtigt at få understreget at vi fra den danske regerings side ikke
har den opfattelse at det er gaddafi der råder over de boliger der er i danmark det er den libyske stat
vi vedtog nye sanktioner i eu i
sanktioner til og jeg mener at det er
john dyrby paulsen på vegne af socialdemokratiet
med socialdemokratiet i at demokratiet er det afgørende og at vi må forberede os på at man i et demokrati også nogle gange vælger
personer som vi andre måske har det vanskeligt med men sådan er demokratiets spilleregler til gengæld vil jeg sige at jeg har svært ved at genkende det billede af det forløb jeg har oplevet i udenrigspolitisk nævn når socialdemokratiet her tilkendegiver
man måske synes der er nogle ting der er gået for langsomt jeg har faktisk oplevet på samtlige møder jeg har været til at der har været opbakning
sammenhold i det danske folketing
noget af det jeg synes er meget vigtigt at lægge vægt på
john dyrby paulsen også
vi gjort via det arabiske initiativ men jeg synes faktisk det er en styrke og ikke en svaghed at det er befolkningen selv der har væltet regimerne af pinden via twitter facebook
vi ikke har skullet ind og være dukkeførere
for bemærkningerne og jeg
det der var det underliggende tema i herre søren espersens indlæg
uforudsigeligt hvad der kommer til at ske og der er ikke nogen af
kommer til at være kortvarigt eller at det bliver nemt
nu har vi valgt en kurs og der tror jeg det er meget afgørende at vi i vores tilgang til det både bilateralt og via de internationale organisationer
her i danmark nemlig vores dialogambassadører der var heroppe fra både egypten og jordan og det er faktisk meget dejligt
villy søvndal gav plads til omkring det at sikre bedre handelsaftaler
anledning til store overskrifter i de hjemlige medier men
flytter noget på længere sigt er faktisk at åbne op for mere handel mere frihandel med disse lande hvis de unge mennesker der lige nu går og er arbejdsløse skal have et job
for talen og ikke mindst for understøtningen af
få slået fast som herre frank aaen også gjorde det grunden til at der lige nu er et militært engagement over libyen
henblik på at sætte landtropper ind
er på tegnebrættet det næste skridt er vil jeg sige at fn lige nu har fokus på den humanitære situation men det er væsentligt at få understreget at resolution nitten tre og halvfjerds jo netop peger på at fns særlige
personligt udpegede udsending den tidligere jordanske udenrigsminister
jeg sige til folketingets
i forhold til libyen det drejer
også de langsigtede politiske spor der skal være fokus på
i en situation hvor befolkningen selv bestemmer hvem deres ledere skal være og at de ledere der så kommer tager vare deres civilbefolkning vi vil sikre fremdrift i sanktionerne og sikre et samarbejde med regionerne i området og det bliver
samarbejdspartnere med
selvfølgelig også fokus på eu vinklen
med til at koordinere vores indsats og det humanitære spor er naturligvis også helt afgørende
vi nu går skridtet videre og begynder at planlægge kan man sige det lidt videre forløb og det lidt mere langsigtede forløb i forhold til libyen
det at der er medlemmer
det var der ikke tid til det skulle gå meget stærkt men det er altså vigtigt at få understreget at der er en grund til
sige tusind tak til herre simon emil ammitzbøll
simon emil ammitzbøll kom med om
ked og træt af et regime der har undertrykt befolkningen og ikke mindst mangelen på økonomiske og sociale reformer tror jeg har været meget afgørende både i tunesien og i egypten så det er komplekst vi ser selvfølgelig også på det og jeg er
kan sige er at vi i udenrigsministeriet via partnerskab for dialog og reform går ind og vurderer på
så må sige kan føre faklen videre også i det videre forløb så man kan sige
med bud på præcis hvad det var for
at hele nordafrika er vores sydlige naboer vi
eller kina eller rusland for den sags skyld så det er helt oplagt at vi engagerer os i det så tror jeg faktisk også at eu qua at vi er en regional organisation kan spille en særlig rolle i forhold til at formidle det politiske spor med såvel
arabiske liga som den afrikanske union der ser jeg
historie faktisk også har tætte forbindelser
nogle af landene kombineret med igen at vi også har meget samhandel med den del af verden så vi har
være med til at formidle de kontakter og få sat gang i det politiske spor
set fornemmer bredt der begynder en efterspørgsel efter her fordi vi alle sammen ved at et militært sigte lige nu
endemålet er også at nå nogle politiske mål og der tror
danmark vælger at benytte sig af militær magt
betingelser har vi naturligvis fulgt jeg synes det er meget afgørende når man fører udenrigspolitik
i kongeriget danmarks navn at man selvfølgelig
og det har vi gjort men herre høgni hoydal spurgte til hvad indflydelse der er under en sådan proces her i folketinget
er repræsentanter til stede her i folketingssalen og også mulighed for
det selvfølgelig klart at hvis der havde været en proces der havde været
med nogle af de samarbejdspartnere jeg har og som jeg
indtil videre har forskellige talsmænd for gaddafis regime
men men typisk den måde gaddafi forsøger at narre
og det skal man selvfølgelig ikke lade sig besnære af men ikke desto mindre
det væsentligt for mig at understrege at det er det der er målet med fns resolution det er naturligvis at nå et punkt
betingelse for at civilbefolkningen
en særlig udsending på banen der kan være med til ligesom at følge det politiske spor op jeg vil ikke foregøgle folketinget
arbejde på en strategi der skal prøve
alle disse tråde og naturligvis vil folketingets partier blive inddraget i det det er jo helt naturligt
fra forskellige organisationers side og lige nu er situationen altså den udvikler sig nærmest fra time til time
min oplevelse efter at deltaget i rådsmødet i mandags i bruxelles
den politiske proces og hvad det egentlig er vi ønsker at komme ud af det med og der tror jeg vi gør hinanden en
stor tjeneste ved at være forholdsvis velforberedte i danmark
vi vil have fokus på men jeg tror også vi skal passe på at
nogle vi bakker op om så det handler om at bevæge sig fremad men det er altså mod bevægelige mål
af lovgivningen om kemiske våben
det er væsentligt at få understreget her ved førstebehandlingen at den konvention vi har om kemiske våben jo nyder bred støtte
lovgivningen på området så vi kan sikre os at danmark gør sit til at kemivåbenkonventionens målsætninger
fuldt og helt den håndtering af sagen er blevet modtaget positivt i kemivåbenorganisationen hvor sagen er blevet drøftet en vedtagelse af dette lovforslag om ændring af loven om erklæring inspektioner og kontrol vil udgøre et meget
samlede protokolære arrangementer
kan man diskutere selve besøget dertil når vi nu efterfølgende kender udviklingen i bahrain
det som skete efter besøget er det klart
være blevet gennemført men jeg tror faktisk ikke at nogen af os
den grund er helt enige med dem om alt
en århundredgammel tradition om ordensudveksling men vi vil naturligvis gøre hvad vi kan for at undgå at der opstår misforståelser eller tvivl
om den rolle ordensudveksling har
skal på den baggrund og på regeringens vegne opfordre til at nærværende
på konferencen i izmir sidste måned opnåede man politisk enighed om tiltag der sigter på at lette domstolenes arbejde yderligere det er vi meget tilfredse med
gode udsigter til at de omfattende reformer af europarådet herunder domstolene
anden del af generalsekretær jaglands ambitiøse reformer blev jo fremlagt i februar i år og indeholder blandt andet forslag til en gennemgang af de eksisterende konventioner med henblik på
et ramaskrig hvis man sagde nu ser vi på dem og ser om de stadig væk er aktuelle men jeg synes faktisk det er et forslag der ligger i ganske god forlængelse af dagsordenen om at skærpe fokus og koncentration
ordførerne for jeg synes også debatten i meget høj grad har været præget af at ordførerne hver især har særområder som de har som deres
de naturligvis som rapporteurs har haft et ønske om
michael aastrup jensen på vegne af venstre og det
for at diskutere de udfordringer der er og jeg er meget enig i at det er meget væsentligt at vi bruger europarådet som en platform til at prøve at understøtte den udvikling
også gerne sige tak til herre mogens jensen for det arbejde
og bekæmpe tendenserne til racisme og for det meget vigtige arbejde som
faktisk også er meget vigtigt at få fremhævet ikke mindst i en tid hvor vi desværre oplever rundtomkring i verden at religiøse mindretal bliver sat under et stigende pres
at den dagsorden også er meget fokuseret i europarådets arbejde og i den parlamentariske
det fokus der dér var på demokrati og hvad vi kan gøre om man så må sige for at skabe endnu bedre vilkår for at ægte demokratier
nationer der skal udvikle sig i demokratisk retning med at få sat deres strukturer ordentligt op ikke mindst
i det arbejde der er omkring
i forhold til den udvikling vi ser i nordafrika
en debat om hver enkelt specifik rapport der er mulighed for hvis der er specifikke rapporter der giver anledning til diskussion at de kan tages op men det er typisk sådan at det er
men det udelukker altså ikke at man
hvis der er bestemte temaer
men som sagt er
man tager de generelle rapporter op
problemstillingen om at undgå duplikering mellem de initiativer og det arbejde der foregår i europarådets regi
enig i at det er vigtigt at vi undgår duplikering
at undgå at der bliver konkurrerende institutioner eller at man laver det samme frem for at samarbejde med hinanden om det
af de initiativer der er taget blandt andet nu hvor den europæiske union tiltræder den europæiske menneskerettighedskonvention og som en konsekvens af at man ønsker at styrke samarbejdet
på månedsbasis såvel med den høje repræsentant ashton som med naboskabskommissær füle
i at det virker lidt omvendt hvis forskellige organisationer sådan set begge prøver
mere spænder ben for hinanden end egentlig understøtter hinanden så bare for
medvirke til at have fokus på også tak til herre jørgen
rapporten og det bidrag vi giver både politisk
finansielt som sagt
en hurtigere sagsbehandling og jeg synes faktisk at herre jørgen poulsen selv satte
fingeren på det helt korrekte ømme punkt nemlig at der ligger
og derfor er det et af de steder hvor vi kan være med til at gøre en positiv
vi har her i dag den debat må man tage med
hvis man ønsker at drøfte hvad danmark kan og ikke kan inden for de konventioner der er selvfølgelig skal der være plads til at vi har en forskellig tilgang til det og jeg
hvert fald selv personligt meget vægt på at vi naturligvis overholder konventionerne netop ud fra princippet om at hvis hvis vi ønsker at andre skal gøre det
i hvert fald også gøre det selv ellers er det vanskeligt at
at der faktisk er høj grad af enighed om de danske prioriteter
det bidrager alt sammen til at europarådet
ny sag om
ville føre til en sådan begrænsning af institut for menneskerettigheders virksomhed
vurderinger og udtalelser tværtimod
ikke altid er enig i alle konklusionerne instituttet er uafhængigt og det er en styrke
baseret på det relevante lovgrundlag
af menneskerettigheder generelt
internationale forpligtelser som vi er bundet af og det gælder ikke mindst på menneskerettighedsområdet
med de anbefalinger vi modtager selv om vi ikke altid er enige
instituttet om at fremme menneskerettigheder demokrati og frihed både her i landet og i udlandet
internationale menneskerettighedsarbejde ligesom andre ministerier også er i løbende dialog med instituttet og det har vi ikke tænkt os at lave om på
politisering instituttet kan have deres opfattelse af tingene og
en lang række eksempler fremme i pressen hvor instituttet har har kritiseret beslutninger der er blevet truffet også her i folketinget
jeg synes altså at netop det at der er en uafhængig
vurdering og en uafhængig
der berettiger dem til at have
med instituttet hvis de bare sagde at alt
var godt og aldrig var kritiske over for noget jeg synes det er vigtigt
af menneskerettighederne og det har jeg sådan set ikke nogen problemer med
den offentlige debat både den nationale og den
internationale og når institut for menneskerettigheder måtte sige noget som som jeg eller andre måtte være uenige
efterlever de forpligtelser som vi
måtte forpligte danmark på det er domstolenes opgave men
jeg ser det altså ikke som nogen politisering jeg ser det som
så nogle gange har en anden opfattelse end den jeg måske har
noget problem med jeg synes det er vigtigt at der er en mulighed for at have den frie debat
og redegør for regeringens holdning til et beslutningsforslag fra dansk folkeparti
som vedrører på hvilke områder eu på trods af det danske retsforbehold vil presse det danske
og sætte folketingets beslutningskompetence under yderligere pres som alle ved
det er nu engang et grundlæggende vilkår i et forpligtende samarbejde jeg mener på den baggrund ikke det er korrekt at sige at eu og eu domstolen
hvis de mener at et eu forslag strider mod nærhedsprincippet så ikke nok med at nærhedsprincippet betones med lissabontraktaten de nationale parlamenter har oven i købet fået en vigtig rolle i forhold til at sikre at princippet så også
og udøve indflydelse på omverdenen i samspil med eu som det ser ud efter lissabontraktaten sættes det danske demokrati og folketingets beslutningskompetence altså ikke under pres af eu tværtimod
bemærkninger om dommene fra eu domstolen
drøftet ved tidligere lejligheder træffer eu domstolen undertiden afgørelser som vi i danmark betragter som kontroversielle men det er vigtigt at være opmærksom på at disse afgørelser ikke nødvendigvis er kontroversielle i andre medlemslande
sådan må det nødvendigvis være i et samarbejde mellem syv og tyve forskellige medlemslande
meget få domme som er kontroversielle for danmark
alle sammen områder hvor vi normalt ser domstolen som en god ven af danske mærkesager
man har måske mere en tendens til at fokusere på de svære sager og de afgørelser der udfordrer os men ikke desto mindre er
domstolen lige præcis trækker i den retning som vi gerne vil
minde om at domstolen er en helt nødvendig bestanddel i et retsbaseret samarbejde som eu
derfor også i de retssager ved domstolen som vi har en interesse i
været inde på og det sker i stadig flere sager danmark ligger faktisk nu konsekvent over gennemsnittet i forhold til antallet af skriftlige indlæg
vi er blevet afskåret fra at deltage i derfor ønsker regeringen at ændre retsforbeholdet til en tilvalgsmodel tilvalgsmodellen betyder grundlæggende at det vil stå
og fravælge de andre
områder som ikke er eller aldrig har været omfattet af retsforbeholdet
skal der heller ikke herske tvivl om at et velfungerende indre marked er en afgørende forudsætning for at vi får skabt vækst og beskæftigelse i danmark reglerne om den fri bevægelighed er til fordel for danske borgere og danske virksomheder
fra tid til anden vil der i eu være beslutninger for eksempel fra eu domstolen som vi er uenige
det er i danmarks interesse at deltage i et tæt og stærkt europæisk samarbejde
om at tilbagekalde verbalnoten om det dansk kinesiske forhold fra december to tusind og ni jeg kan således fuldt ud tilslutte mig hvad dalai lama ifølge den ritzauartikel som forespørgslen refererer til skulle
et stort flertal i folketinget de forhold som lå til grund for udarbejdelsen af verbalnoten har ikke ændret sig såfremt der måtte komme anmodninger om møder med regeringen fra dalai lama
en europæisk rundrejse der også omfattede irland og sverige hovedfokusset
lamas besøg var religiøst i danmark afholdtes der den attende april således to store arrangementer i tivolis kongrescenter om religiøse og livsfilosofiske emner dalai lama mødtes også med en række danske politikere
har i medierne været hævdet at tidligere møder mellem dalai lama og danske ministre ikke skulle være blevet gennemført på hans initiativ
har der foreligget en konkret anmodning det var tilfældet med statsminister poul nyrup rasmussens møde med dalai lama i to tusind
sådanne anmodninger blev ikke fremsat i forbindelse med det seneste besøg i danmark og det er min forståelse at det heller ikke var tilfældet
dalai lamas forudgående besøg i irland og sverige lad mig også
den konkrete sammenhæng at understrege at tibet
en del af kina denne og også tidligere danske regeringers kinapolitik er baseret på en etkinapolitik det vil sige at danmark opfatter tibet som værende en del af kinas territorium det er der ikke noget nyt i
løsrivelse fra kina men at han arbejder for en løsning for tibet inden for rammerne af kina hvor landets grænser respekteres men uanset hvordan vi selv ser på det
meget stor kinesisk følsomhed i spørgsmålet
hvilket den seneste udvikling kun bekræfter i overensstemmelse med sine udtalelser den tiende marts i år
i kinesisk optik vil være mindst lige så kontroversielle som møder med dalai lama selv så vidt vi er orienteret er der ikke for tiden forhandlinger mellem de kinesiske myndigheder og repræsentanter for eksiltibetanerne omkring dalai lama
nylig været rapporteret om uroligheder omkring det tibetanske kirtikloster i sichuanprovinsen det vil sige uden for den tibetanske autonome region urolighederne startede med en tibetansk
munks selvafbrænding som markering af årsdagen for de omfattende protestdemonstrationer der var i tibet i to tusind og otte
danmarks etkinapolitik som verbalnoten betød for kineserne
til at bringe det bilaterale forhold tilbage i et positivt spor den bilaterale besøgsudveksling blev i to tusind og ti
dansk side selvfølgelig også i overensstemmelse med den fælles eu politik benyttet lejligheden til at
spørgsmålet om menneskerettigheder
intet ved fra kinesisk side accepterer man at menneskerettigheder er noget der indgår i vores bilaterale dialog
understreget den betydning vi fra dansk side tillægger forhandlingerne med repræsentanter for dalai lama de kinesiske myndigheder er således ikke i tvivl om at vi fra dansk side opfordrer til
efterlader tvivl om vores etkinapolitik eller vores syn på spørgsmålet om tibet kina kender vores holdning og der er dermed tale om et solidt udgangspunkt for en fastholdelse og dynamisk videreudvikling af danmarks nuværende
har været en debat der på mange måder har afspejlet nærmest de samme synspunkter som sidst vi vi drøftede
verbalnoten for for godt fjorten
for mit vedkommende har jeg derfor også bare behov for at komme med et par enkelte præciseringer i forhold til nogle af de elementer der har været rejst under debatten
spørgsmålet om man kan sige processen processen op til
har jeg naturligvis det handicap at jeg ikke selv var udenrigsminister på det tidspunkt og derfor ikke i detaljer kan redegøre for
bare vigtigt at få præciseret at efter at forholdet til kina
blev kølnet som følge af
faktisk drøftelser i udenrigspolitisk nævn første gang i juni måned og efterfølgende i september
og december måned og det var det jeg refererede
noget grundlag for at kunne gå yderligere ind i men det er blot for at referere til
har sagt her i dag er i overensstemmelse også med det handlingsforløb der har været for så vidt angår
verbalnoten synes jeg det er væsentligt at få fremhævet
og det sagde dansk folkepartis ordfører
espersen sådan set også meget klart fra talerstolen her i dag at grundlæggende var verbalnoten sådan set udmærket
havde problemer med et enkelt ord nemlig ordet opposes hvor herre søren espersen hellere ville have haft do not support eller en anden
lidt blødere formulering for det derudover var der
set ikke nogen problemer med verbalnoten
den ordlyd der er i netop det afsnit herre søren espersen henviste til er jo jeg beklager over for folketinget
det jeg synes der er væsentlig at få fremhævet her
sætning skrive at man går ind for en etkinapolitik respekterer kinas suverænitet og så kommer til
så jeg vil sige at ordet accordingly efter min opfattelse i hvert fald er et meget væsentligt ord at få fremhævet for at læse sætningen
som den skal forstås hvis man går ind for en etkinapolitik kan
skal det læses men som mange ordførere har været inde på i dag og som blandt
er det vores politik at vi ønsker at tibet får langt større selvbestemmelse og mulighed for at udøve deres
som de ønsker det og det er et synspunkt som vi gentager over for
jeg vil sige at det var det jeg havde behov for at få præciseret som sagt tror jeg at der er
dansk folkeparti og i forhold til til enhedslisten og
synes at debatten sådan set
så gode muligheder for at gå ind præcis i
har været omkring tilblivelsen af verbalnoten fordi jeg ikke på daværende tidspunkt var udenrigsminister
med med nogle af folketingets partier og også gør det bilateralt det væsentligste er naturligvis at man respekterer den rolle som udenrigspolitisk nævn har
hvad der blev ment ment med udtrykket grundige drøftelser refererede det jo til at efter at
forholdet mellem danmark og kina var kølnet betragteligt
regeringen og udenrigspolitisk nævn om forholdene mellem danmark og kina og det tror jeg at man kan få bekræftet ved at gå tilbage og se
sådan at der mellem mellem regeringen og
bredt flertal i folketinget og dansk folkeparti nok alene er en uenighed om hvorvidt det var det ene eller det andet ord der skulle bruges i forhold til
positionen omkring en uafhængighed af
tibet som sagt mener jeg at
er den rene logik at hvis man går ind for en etkinapolitik
går man også ind for en etkinapolitik og det betyder selvfølgelig at tibets fremtidige rolle skal indeholdes inden for
noget som bør tillægges en ret stor vægt
at at man ønsker en udvidet grad af autonomi og selvbestemmelse men altså ikke nogen løsrivelse
i at udleve det vi ønsker skal være fremtiden for tibet nemlig en langt større grad af autonomi og selvbestemmelse og det er jo det
en række nationer der står på spring for at blive medlem af eu
derfor skal harmoniseringstendenser og ensartede regler også grundigt afvejes med nytten af dette
stor forståelse for at grænseoverskridende problemer
kræver grænseoverskridende regler
pres udefra hvis europa skal forblive en vinderregion
et stærkt eu med politisk handlekraft og vilje
også glædeligt at der er truffet en stribe beslutninger der tilsammen skal være med til at løse nogle af de økonomiske ubalancer
at overhøre oppositionens krav om at bruge flere penge
således at vores nettogæld var nul da finanskrisen ramte verden
og selv om den verdensomspændende krise også har ramt danmark på vores eksport
er uoverskuelig genopretningspakken de reformer af og som skal behandles her i folketinget i denne uge
havde været med
har relevans for alle syv og tyve lande
og ikke i en mindre eurokreds af syttende
det hele taget skeptiske over for tiltag der skaber et europa i flere hastigheder hvis europa på ny skal præge verdensøkonomien kræver det sammenhold og ikke at vi splitter os op i små grupper
at spille i at håndtere de nye økonomiske instrumenter det europæiske semester og samtidig for alvor starte forhandlingerne om eus
budget det kræver en aktiv tilgang og det kræver en bred politisk opbakning det vil det konservative folkeparti bakke op om vi støtter naturligvis det gode
vedtagelse som vi selv har været med til at udfærdige sammen med socialdemokratiet venstre det radikale venstre
at euroen med de problemer man har fået i en række af eurolandenes økonomier står over for ganske store udfordringer men jeg synes jo ikke er nogen grund til at bebrejde eurolandene og eus stats og regeringschefer at de så sørger for
få ordnet de problemer der er således at europa igen kan være en zone der er præget af økonomisk ansvarlighed
plads og kommer på plads med det samme et af de eksempler vi har fået tilsendt er fra vikarservice midt vest hvor en landmand brækkede benet og skulle opereres sygemeldingen lød på otte uger den er siden blevet forlænget den pågældende landmand passede
hver dag halvtreds køer selv de samlede omkostninger per uge
en omkostning på femogtredstusind kroner for de otte uger
det er rigtig mange penge at hente ud af en bedrift derfor er der gode argumenter både sociale
dyrevelfærdsmæssige argumenter for at sikre at ordningen fortsætter og at der er den mulighed jeg mener også i den aktuelle økonomiske situation
ikke mindst med landbrugets særlig vanskelige kår
regeringen kommer med et forslag der rammer de små bedrifter hårdt ikke mindst set i lyset af at det er ganske små
vi taler om det er så få millioner
og jeg er altså meget bange for at dette lovforslag
kan medføre at dyrevelfærden bliver ramt
hvis det er sådan at landbruget fortsat er trængt og der
er det meget vanskeligt ud af den blå luft at hive femogtredstusind ekstra kroner op af lommen derfor kan man frygte at det bliver serviceniveauet og
der bliver tabere i det her spil jeg synes også at jeg vil påpege her er ikke mindst set i lyset af at man i regeringsgrundlaget gør ganske meget ud af god regeringsførelse
på et lovforslag som rammer nogle af
virksomheder i landbruget derfor er mit bedste bud også både
ministeren og regeringen nogle gange er små besparelser simpelt hen for dyre man betaler en alt for høj pris for at kradse nogle få millioner
drop dette lovforslag
god tid før man kommer med et forslag der har
hundrede og fyrre ja den socialdemokratiske ordfører herre thomas jensen stemte sågar selv for og nu stemmer han så imod det er sørgerligt er en sørgelig dag for husejerne der har grund til at frygte hvad der kommer til at ske
også en sørgelig dag for folkestyret når man så eklatant løber fra et valgløfte og fra et beslutningsforslag man selv har været med til at stemme for
brian mikkelsen at vi kæmper videre og vil arbejde for at få beslutningsforslaget vedtaget
landmænd for alle de miljøudfordringer vi står over for ikke desto mindre er
hvor elendigt kommunerne har håndteret de store mængder nedbør hvis det var landbruget der havde udvist forsømmelighed og ladet ulækkert kloakvand flyde rundt i danskernes boliger var der for længst sket et politisk indgreb
på problemerne samlet og ikke gøre enkelte brancher til prügelknabe saglighed kommer man længst med hvis man reelt ønsker at løse problemer jeg hilser
en natur og landbrugskommission velkommen og håber
at netop sagligheden vil være afgørende for hvad det er for løsninger man så lægger frem vi har brug for landbruget og
man ikke råd til at investere i miljøteknologi dyrevelfærd økologisk omstilling og de øvrige områder der har stor
bevågenhed og som er noget som vi alle sammen ønsker at landbruget skal investere i
også afgørende at de rammevilkår landbruget agerer inden for
fair og rimelige
på lige fod med tilsvarende udenlandske konkurrenters konkurrencevilkår det er også en af grundene til at den borgerlige regering
i højere grad understøttede brugen af de mest skånsomme produkter det er meget klogt at lave en intelligent omlægning men det er jo desværre lettere sagt end gjort
så hårdt ramt at vi reelt flytter produktionen ud af landet
tænker os rigtig grundigt om
vil gerne advare imod at når regeringen på et tidspunkt kommer med et forslag
produktionen af særlige landbrugsprodukter men at man netop prøver at lave en intelligent omlægning
hvis den bekymring imødekommes af regeringen vi vil gerne advare mod de vandplaner der netop nu er ved at blive færdigbehandlet i miljøministeriet
naturligvis at vi som en del af regeringen tog initiativet til at implementere vandrammedirektivet men det har desværre vist sig og
en af grundene til at vk regeringen bremsede planerne
at løse danmarks vækstproblemer klimaudfordringer og miljøproblemer det kan vi gøre i fællesskab og en af
biogas det er et af de billigste klimatiltag overhovedet og det løser samtidig et kvælstofproblem
i forbindelse med implementering af kommende og nye krav til dansk landbrug
således at indfasningen sker på lige konkurrencemæssige vilkår regeringen opfordres ligeledes til at fremlægge reelle konkurrenceforbedrende forslag til danmarks store landbrugserhverv i stedet for nye krav
for det konservative folkeparti er det afgørende at sikre danmark som en stærk og selvstændig nation og at beskytte vores værdier men vi er også
den første januar to tusind og tolv overtager danmark eu formandskabet efter polen
den midterste del af en trio mellem polen og
sikre fremtiden vi skal sammen med mange andre aktører på den europæiske scene herunder præsident van rompuy
men opgaven er meget entydig vi skal sikre at hele eu eu står bedre rustet med en troværdig økonomi
til beslutningstagerne men samtidig med at vi har en opgave
skal vi altså også sikre eus udsyn og fremtid ved at forberede vedtagelsen af eus budget for to tusind og fjorten til
tyve og de mange andre opgaver der er på formandskabsprogrammet
kunne gøre noget for samfundets svageste er ganske enkelt at der er orden i økonomien man kan ikke kickstarte en økonomi eller føre en ekspansiv finanspolitik hvis
godt for eu landene og det er godt for danmark at man nu sikrer at der bliver ført en god
er det kravet for at være med i samarbejdet det er godt nyt vi konservative er samtidig også meget optaget af at sikre at danmark som nationalstat har de bedste rammer
er altså også at sikre at der er orden i europas økonomi derfor støtter vi også at der stilles obligatoriske rammer op
udfærdigelse som er i gang det bliver en stor
synes også det er vigtigt at være fremadrettet i hvad det ellers er for ting der er på formandskabets dagsorden jeg kan se at regeringen har fulgt meget smukt op
vi mener jo grundlæggende at der er behov for at eus budget bliver holdt inden for restriktive rammer jeg tror ikke der vil være stor forståelse blandt borgerne i medlemslandene for at medlemslandene sparer
derfor handler det altså ikke om at bruge flere penge men at bruge pengene klogere vi mener det er afgørende at vi prøver at få budgettet
derfor mener vi også at alle de konventionelle
afvikles og i stedet for skal erstattes af investeringer i fremtiden investeringer i vores konkurrenceevne
miljøfremme innovation forskning uddannelse vi har fortsat et forspring på en række områder
vil blive tilbudt at få og så må vi gøre vores stilling op jeg er en meget varm fortaler for
fastkurspolitikken i danmark som en konservativ statsminister indførte den har vi ført i tredive år og jeg mener det er helt logisk at hvis man går ind for fastkurssamarbejdet
være med med i dele af europagten men hvad vi kan være med i og hvordan det skal være
diskussion som både dansk folkeparti og enhedslisten har rejst
faktisk før vi egentlig havde en endelig aftale om at
jeg tror på det repræsentative demokrati jeg tror på at
måske lidt mærkelige diskussion har været om folkeafstemninger det er muligt at der kommer en diskussion om det på et senere tidspunkt men vi tror
og hele forhistorien til hvorfor finanspagten er er blevet en en realitet
understrege at for det konservative folkeparti er det naturligvis helt afgørende at man får genskabt tilliden til den europæiske økonomi tilliden til at
eu landene får styr på staternes husholdningsbudgetter
og via en ansvarlig økonomisk politik har en chance for at skabe fornyet vækst jobskabelse i eu det har vi
hvor det konservative folkepartis holdning er
grunden til at vi mener at danmark skal være med er
det synspunkt i eu debatten at vi går med i det der gavner danmark og det gavner danmark at være med det gavner tilliden til dansk økonomi at vi er med i finanspagten enhedslisten foreslår her
vores holdning er altså den at vi skal bruge det repræsentative demokrati det betyder at dér hvor
har lavet en meget grundig og virkelig god
gennemgang af finanspagten og her står det klart efter at have læst den at der ikke er tale om afgivelse af suverænitet i henhold til grundlovens § tyvende der er således ikke nogen juridisk
gøre noget som grundloven ikke tilsiger det konservative folkeparti
ser altså heller ikke nogen politisk grund til at sende spørgsmålet om en budgetlov til afstemning meget af debatten i dag har jo handlet om budgetloven jeg synes måske også
er lidt vigtigt at få med i debatten her at diskussionen om en budgetlov på ingen som helst måde er ny
vk regeringen foreslog faktisk sidste år at der skulle laves en sådan budgetlov på konservativ foranledning
en stor bredde i det danske folketing og efterfølgende har den nye regering da også indskrevet i sit regeringsgrundlag at der skal laves en budgetlov
overhovedet var på tegnebrættet så jeg synes faktisk
der sikrer at fremtidens politikere også sørger for at der er orden på statens husholdningsbudget så vi ser hverken nogen juridiske eller
at der skal være en folkeafstemning om den her sag det mener vi er noget som folketinget godt selv kan klare
den kom til som en helt naturlig konsekvens
af det at have en økonomisk og monetær union så vi kan ikke se noget som helst problem i at der bliver lavet nogle overordnede rammer overordnede mål som man skal holde sig inden for men hvordan man sammensætter sin
altid og derfor har vi også sagt at der skal være orden i statens husholdningsbudget
i min tale her sagde at vi hele tiden har været tilhængere af at der kom en budgetlov
lagde begrænsninger på hvor mange penge folketinget kan bruge af fremtidige generationers pengepung vi synes ikke det er rimeligt at man forgælder danmark
ingen problemer med at danmark selv laver en budgetlov hvor vi siger til andre lande vi bruger ikke flere penge end vi har jeg vil sige til herre nikolaj villumsen at jeg
finanspagten som en snæver ramme jeg synes sådan set at den er ganske gavmild der er andre lande der går mere
hårdt til værks blandt andet sverige og tyskland der pålægger politikerne at ikke kan bruge flere penge end de har i kassen
vi faktisk mulighed for at køre med underskud
at finansministeren ikke kunne nå at få fremsat det lovforslag inden folketingets sommerferie og altså før folketinget startede igen den første oktober
en budgetlov og derfor håber jeg selvfølgelig også på at den budgetlov der nu skal laves
det gavner danmark at være med fordi en lang række lande
sige vi vil altså gerne sige til omverdenen at vi vil føre en ansvarlig økonomisk politik fremadrettet herunder hører de lande der er med i euroen
i forhold til euroen derfor ville det sende et besynderligt signal hvis
er noget der gavner danmark helt ubetinget men jeg hopper ikke i den fælde som
helt og aldeles uansvarlige vi ved jo at storbritannien fører
en flydende valutakurspolitik og derfor har nogle helt andre
fordi det er godt for dansk økonomi det er godt for dansk erhvervsliv at der ikke er en masse valutakursudsving det skaber stabilitet det skaber arbejdspladser at vi har en fastkurspolitik
at så skal vi selvfølgelig også gøre det der gavner os mest når de andre eurolande nu vælger at forpligte
min pointe er sådan set den at både vk regeringen med dansk folkeparti og efterfølgende
der er sund fornuft i at lave en budgetlov så er det da tosset at man lige pludselig bliver negativ over for det bare fordi eu landene
den ene side siger herre troels ravn til venstres ordfører at man med
nu er fremsat egentlig går ind for at det skal være frivilligt
kan vi regne med
vigtige forespørgsel som jeg gerne vil takke dansk folkeparti og herre alex ahrendtsen for
debatten her i dag fordi kulturkanon jo handler
hvem vi er i danmark de mange mennesker de godt fem
millioner mennesker der har valgt at placere sig et tilfældigt sted på jordkloden
binder os sammen som nation
bruger man ofte betegnelsen sammenhængskraft og for det konservative folkeparti er det helt afgørende at sige at det der binder os sammen som nation er noget der er funderet i os
som nation det er vores kultur det er vores værdier det er vores normer det er vores adfærdsmønstre
debatten i dag har har for mig været sådan
her i folketinget rigtig mange ordførere
at sige jamen kanonlister joh det er da nogle udmærkede forfattere
ikke har forstået hvorfor kanonlisterne kom til
prøve at lave en eller anden form for fælles fortælling fælles historie om hvor vi kommer fra
de her lidt mærkelige forsøg nogle af ordførerne
to hundrede år
i folkeskolen synes jeg simpelt hen er højst besynderligt
det er muligt det var en anden ordfører der sagde
er jo helt til grin det er da simpelt hen at se ned på lærerne at komme med den slags argumenter naturligvis