syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
hvor hovedlinjen her i debatten jo også har været den og det er jeg også glad for at der ikke findes nogen letkøbte
komplicerede spørgsmål det gør der ikke i danmark det gør der ikke i europa det gør der heller ikke i usa jeg er overbevist om at at danmark og eu fortsat i vidt omfang vil have fælles interesser med usa i forhold til hvordan vi håndterer de store udfordringer
vi ligeglade vi er ikke ligeglade og det har vi jo også vist ved konkret politisk handling blandt andet det initiativ som udviklingsministeren har stået i spidsen for både sammen med
henvendelse til eus høje repræsentant men jo også det meget målrettede initiativ
forsøge at rejse penge herunder en dansk bevilling til at udfylde det mulige tomrum der kommer i kølvandet på den nye amerikanske præsidents ambition
kvinders ret til at leve deres eget liv og bestemme over deres egen krop jeg synes ikke at der er nogen modsætning mellem denne strategiske tålmodighed og så ambitionen om at have
fortsat tæt alliance og så det tredje element som herre holger k nielsen var inde på nemlig at arbejde for at
tager noget mere ansvar
fint nok sit eget land først så længe man ikke vender ryggen til til andre
på på frihandel og det rækker nok ikke helt til enhedslisten
samler den handske op og det rigtige sted at gøre det er jo blandt andet i en
eu sammenhæng udenrigsministeren sagde at den globale sikkerhedssituation både
understreger behovet for sammenhold på tværs af atlanten og det er jo bare entydig rigtigt vi har brug for et stærkt transatlantisk samarbejde både i og uden for nato og det har den nye amerikanske
at usa er en vigtig samhandelspartner for danmark og er blevet stadig mere vigtig usa er nu danmarks tredjestørste eksportmarked tredje største eksportmarked med en samlet dansk eksport på cirka hundrede milliard kroner
et handelsoverskud på vel sådan noget der ligner det halve
tætte frugtbare relationer det er også derfor
at virke for det og selvfølgelig med med afsæt i den politik der nu her i dag jeg vil ikke sige bliver nyformuleret fordi det trækker jo altså
og synspunkter frem som allerede har materialiseret sig hen over forårsmånederne men det er et stærkt afsæt at have
at mødes i det ovale værelse med den nye amerikanske præsident i i næste uge vi vil fortsat arbejde for at
og vi vil gøre vores til at den transatlantiske relation også fremover vil sikre fred stabilitet
og vækst og med det vil jeg sige tak for en god
gode og alle manglende fremskridt i international frihandel er heller ikke af det gode altså det er
rollefordeling vi nu har europa og usa ikke
taget ned med bekymring at det ikke lykkedes på g20
at omfavne den her dagsorden så jeg deler jo det
vores opgave så at sætte den dagsorden så stærkt som vi overhovedet kan alle relevante steder det gælder i forhold til vores amerikanske venner
formidle det synspunkt at verden bliver rigere og ikke fattigere
samhandle danmark er et levende bevis på det men det
også om at man andre steder hvor man hvor man så kan fremme det og der
eu jo en meget relevant ramme fremmer det synspunkt
der er baggrunden for at der i kredsen af europæiske regeringsledere er sendt et signal topmøde efter topmøde på det seneste og formentlig og
jo helst skulle undgå
medmindre man kan sætte hak ved alle kritikpunkter
for nu at sige det på på jysk ikke så dårligt endda at vi har fået en mulighed for at få det her møde i i næste uge i en situation hvor indtil videre kun tre europæiske ledere har besøgt
at få formidlet noget viden og indsigt om
forhold til nogle relevante diskussioner der kører i øjeblikket blandt andet om
på regeringens hele ageren hvor vi står i den her sag altså den danske udviklingsminister var blandt
initiativtagerne til et konkret projekt der handlede om at rejse penge
en konkret bevilling fra fra danmark i relation til det spørgsmål herre nikolaj villumsen fremhæver den danske udenrigsminister har sammen med ni kolleger skrevet direkte til eus høje repræsentant
mit svar var at det er min ambition med den tid der er til rådighed
for som det fremgår af regeringsgrundlaget
er regeringens vision et danmark i vækst fordi vækst og velstand er forudsætningen for velfærd
en del i det samlede billede oven på nogle udfordrende år i europa og i verden generelt
i danmark og det har selvfølgelig påvirket de politiske prioriteringer vi har løbende måttet træffe svære beslutninger som har været nødvendige for at sikre robustheden i dansk økonomi vi
tidligere vk regeringer har ført og her spiller finansministeriet jo en helt naturlig
i danmark det er sådan at grundloven bygger på den ordning at regeringen er indrettet som et
at jeg på linje med tidligere regeringer af princip ikke ønsker at udtale mig om spørgsmål som knytter sig til rent
hvordan regeringen internt tilrettelægger sit arbejde
fastsætte antallet af ministre eller fordelingen af forvaltningsområderne mellem ministrene så det er altså op til den
tid siddende statsminister efter grundloven at bestemme hvilket ansvarsområde der skal høre under hver minister
hvilke sager for eksempel finansministeren involveres i og som jeg har været inde på
er det sådan set finansministerens opgave at være involveret i sager af betydning for regeringens politik
at understrege at det er en naturlig følge af den fordeling af kompetencerne som ministerialsystemet er udtryk for at politiske beslutninger ikke træffes af
som kollegium men derimod af den minister som er tillagt ressortansvar for et givet sagsområde det er desuden en naturlig følge at der ikke er nogen minister som har en overordnet kompetence i forhold til andre så præmissen i spørgsmålet
at finansministeriet skulle have indflydelse på samtlige ressortområder er
derfor ikke rigtig det er både formelt sådan og også reelt sådan
finansministeriet har sit ressort ligesom andre ministerier har
er grundlovens ordning den at folketinget har mulighed for at gøre et politisk ansvar gældende over for ministeren en minister kan således efter grundloven ikke fortsætte i sit virke hvis et flertal i folketinget har udtalt mistillid til vedkommende men når det er vigtigt at slå fast
der også er en retlig dimension af ministeransvaret der ligeledes udspringer af grundloven hver minister har ministeransvaret for sit ressortområde og kun sit ressortområde
forfatningsmæssige rammer for ministerialsystemet herunder det politiske og retlige ansvar som er forbundet hermed er ikke at give indtryk af at der ikke foregår nogen regeringskoordination
mellem ministerierne og mellem ministrene for det indgår som et helt naturligt led i at sidde i regering det gælder den nuværende sådan som jeg også tror det blev efterstræbt af den tidligere det er selvsagt
ofte vil det jo være sådan at at politikken på andre ministres områder rækker ind over politikken på finansministerens
den regeringsinterne koordination som finder sted rokker ikke ved at vi i danmark har et ministerialsystem som jeg allerede har redegjort for det er mit håb
har jeg da med interesse lyttet til nogle af de eksempler der
til dommer over altså der må jo have været rigtige mennesker bagved af kød og blod
af kød og blod en klimaminister bagved af kød og blod en undervisningsminister bagved af kød og blod og hvis man har forladt regeringen
man ikke har haft nok gennemslag ja
ikke bare sagde ja til spørgsmålet vurderer at det er hensigtsmæssigt at
har så stor indflydelse som det har på samtlige politiske ressortområder
det fordi jeg synes at et ja ville efterlade indtrykket af
forholder sig og og det er ikke det billede jeg selv har efter at have været fagminister i ja hvad syv år finansminister i et par år og statsminister i en
slet ikke genkende det der billede af at konkret politik skolepolitik klimapolitik og hvad der ellers
er noget der der udformes af yngstefuldmægtige ovre i
vi som hvis jeg må bruge udtrykket branche altså os politikere gør os lidt for små
om at nogle ministerier har for stor en indflydelse altså vi er politikere regeringen består af ministre politikere
systemerne der har magten det er politikerne der har magten det det er mit ansvar som statsminister at føre en regering der sætter regeringens politik igennem til det har jeg så en række ministre der hver især har et ressort og jeg har så lavet
koordinering
regeringens ansvar
det viser sig også når man lytter til debatten at den i virkeligheden handler nok så meget om nogle andre ting
fru josephine fock sagde det jo ret direkte i virkeligheden og det er en fair nok diskussion og den kan man tage det
det er ikke det forespørgslen handler om forespørgslen handler om hvorvidt finansministeriet har
statsminister i hvert fald være noget bekymret
man slap alting helt fri
man sidde de steder hvor man bruger pengene og og regne dem lidt til den anden side ved at sige det kan godt være at det ser ud som en udgift men de kommer nok ind igen
man sidde de steder hvor man driver statens indtægter ind for eksempel i skatteministeriet og lave nogle spændende skattereformer fordi man regnede med nogle enorme dynamiske effekter
man hurtigt komme til at bruge for mange penge det ene sted og kræve for få ind det andet sted altså det bør nødvendigvis være sådan at der er en ensartethed i den måde man vejer tingene af på
det er også en diskussion uden at jeg skal gå for meget i detaljer med det som vi i sagens natur også fører i regeringen
som jeg tror andre regeringer også har gjort det over tid altså hvad det præcis er for lovmodeller og andet
en fair nok diskussion men men vi kan ikke have
christensen læste op på vegne af partier der udgør et flertal og med det vil
altså ikke bare være ingenting og jeg
for mig forekommer det meget meget fornuftigt at vi når vi har forhandlinger der
regeringens prioriteringer
det økonomiske rum der er til rådighed fyldes ud eller ikke fyldes ud
har sikret os at vi har en mulighed for tværgående at følge med i hvordan brikkerne falder på plads er det at finansministeriet tiltager sig kompetence eller er det at vi har sat tingene op på en måde hvor vi har en mulighed for at
en tværgående koordination i sidste ende er det mit ansvar så det kan jo ikke ende i at man ikke er tilfreds med tingene som de sker men vil kritisere nogen
en nullitet
gå i detaljer med hvordan min regering arbejder
så ville vi få et helt andet sæt resultater men men det er jo ikke rigtigt
sidder jo i den samme regering og regeringen fører
diskussion om det kan man sikkert tage en fagøkonomisk diskussion om den kører også løbende til alle tider jeg tror også at alle regeringer til alle tider på de indre linjer har en diskussion om om
vil jeg tro at det til alle tider kribler i fingrene
gøre arbejdet overkommeligt så hvis man kunne regne på en måde hvor pengene rakte længere
ville det være være en dejlig ting og hvis man kunne regne på en måde hvor skattelettelser ikke kostede noget
en dejlig ting så den diskussion skal der da være plads til men det kan jo aldrig føre derhen at en regering ligesom kan sige vi vejer tingene af på forskellige vægte afhængigt af om vi vejer det ene eller
tredje ministerium der bliver regeringen da nødt til kollektivt at bekende sig
en metode og det er derfor
jeg er ansvarlig for det er mit prærogativ og det er
man anerkender her i dag at fordele ressortområderne mellem de her
ministre ligesom jeg jo også er ansvarlig for at sørge for at vi har det forhandlingssetup som vi nu synes er befordrende i forhold til at sikre regeringens tværgående prioriteter det kan man være uenig
lægge det hen i en skuffe der hedder at her er der et ministerium altså nogle embedsmænd der har fået for stor systemisk indflydelse
som går op imod det der er regeringens og i øvrigt også den tidligere regerings synspunkt nemlig at udbudsreformer har en effekt fuld respekt for det men altså det rokker jo
den her regering regering står
på mål for den lovgivning folketinget har vedtaget med budgetlov og andet
er større end hvis man ikke havde budgetlov og andet og den her regering står
også på mål for at de lovmodeller og andet der ligger til grund for
få til at gå væk ved at sige
så ikke bare beslutte os for at vi laver et andet organisatorisk
sådan at man rundtomkring i de forskellige ministerier kunne se bort fra de her modeller
præmissen der tegnes altså et billede af et ministerium
har en tværgående opgave ligesom en række andre ministre
en opgave som giver noget
må det jo være så forsøger herre rune
en anden debat der handler om hvorvidt de metoder vi så bruger
men det er bare en anden debat
jo se at regeringen selv har taget noget af det til sig man kan jo se i regeringsgrundlaget at der er sat et arbejde i gang med at kvalitetssikre nogle af de regnemetoder
er en debat der bærer præg af at vi gør os selv for små i forhold til hvem vi er over
i forhandlingsforløb om hvad setuppet
se hvordan man disponerer råderummet og andet er jo politiske beslutninger der er truffet af ministre for tiden
gøre det til en systemisk diskussion om at der skulle være nogle fuldmægtige i et bestemt ministerium der har fået for meget indflydelse
set bare det jeg anfægter lidt jeg synes det er at skyde
ved siden af jeg vil gerne vedstå mig at jeg er statsminister for en regering der
meget vægt på at vi har en sund offentlig økonomi at vi passer på pengene
indtægter og udgifter modsvares af hinanden at der er genkendelighed i den måde vi fører politik på at vi ikke har nogen værdier i ét ministerium og nogle helt andre i et andet at vi ikke forfølger ét mål i ét ministerium
nemlig boligejernes tryghed mange år frem det er faktisk ret stærkt synes jeg at vi
på christiansborg hvor der jo er mange ting der deler i dagligdagen kan bygge bro og skabe en holdbar løsning
måske noget unikt ved det danske folkestyre som vi en gang imellem glemmer og som jeg derfor gerne vil trække frem her til en start fordi politik
om at fokusere på forskelle og uenigheder men vi har faktisk en stærk tradition for
på christiansborg og det har vi i samfundet som sådan jeg kommer lige fra det første møde
i disruptionrådet partnerskab for danmarks
fremtid som jo er et andet eksempel på den her unikke danske tradition at vi samarbejder
og vores ambition er jo
boligaftalen er et godt eksempel på at vi faktisk godt kan finde ting der samler og ikke altid kun fokuserer på det der deler på det her
var der også en generel enighed om at danmark har et godt udgangspunkt
fordi vi har mange styrker og en af de vigtigste er den tillid vi har til hinanden og vores offentlige
måske ikke altid det man står tilbage med når man følger den offentlige debat men men faktum er jo at danskerne hvis man laver en international sammenligning er blandt de mest tillidsfulde i forhold til den offentlige sektor
at bygge op men som kan brydes ned på et splitsekund og hvis det sker
skabe rammerne for at skat fungerede godt nok
kroner og cirka tusind flere årsværk end i dag det gør vi fordi den bedste måde at genoprette tilliden til skat på
er at få skat til at fungere betyder det så at
fortidens fejl bare skal gå
i glemmebogen nej det gør det ikke og hvis et flertal i folketinget ønsker en undersøgelseskommission
vil regeringen naturligvis se konstruktivt på det det gav skatteministeren også et tilsagn om i går
derfor vil skatteministeren nu indkalde partierne til en drøftelse
forsøger at betone ordet sideløbende fordi jeg tror
afgørende at vi nu ikke vælger at have så meget fokus i bakspejlet at vi glemmer at kigge ud ad forruden det er
set ud ad forruden at fremtiden skabes og den tillid der er blevet udfordret skal genopbygges og det
nu bedst ved at vi sikrer at skat kommer til at fungere optimalt igen det er hovednøglen til at genvinde
tre fire år hvor der ikke blev handlet på det
stærkt i den finanslovsaftale vi har lavet og vi er åbne for en fortsat drøftelse om hvorvidt der skal gøres mere det er jo ikke noget jeg opfinder
vi har nogle udfordringer
hvor gevinsten ved at arbejde holdt op imod hvad man kan få i offentlig forsørgelse efter regeringens opfattelse er er for lille og hvor vi gerne vil give
håndsrækning til folk med små arbejdsindkomster
vi nødt til at indrette systemet på en sådan måde at de skal betale mindre skat end dem der var i forvejen for
det er jo i virkeligheden en fælles bevisførelse på at der er en udfordring her så det vil
det er nu et ret spinkelt håb hvis man kan udtrykke det på den måde for
vi har den politiske vurdering at så længe der ikke er styr på eus ydre
vi nødt til at opretholde en grænsekontrol derfor bliver mit svar sådan at
ville ønske at vi kunne udfase grænsekontrollen for det ville være et spejlbillede på at der var kommet styr på de ydre grænser min egen prognose også når man ser på den aktuelle tilstrømning
det næppe er et meget realistisk scenarie
en seks månedershorisont så
at vi har den grænsekontrol vi har og den har vi i hvert fald foreløbig
tage det formelle forbehold situationen er den at
i mit politiske nærområde der har et synspunkt om åbne grænser til afrika
altså det der er hele problemet her er at der ikke er tilstrækkelig styr på de ydre grænser
jeg tror ikke at spørgetiden her i dag er
kommissorium det det tager vi en drøftelse om hos skatteministeren men vores udgangspunkt vil være at vi får et bredt dækkende
er helt enig med fru pernille skipper i at de to dimensioner der er tillid til selve skattesystemet
tillid til det politiske system og begge dele skal vi
og det skal vi nok alle sammen bestræbe os på for når der for eksempel tegnes det der billede af at der findes firs milliard kroner derude man kunne samle op hvis vi ellers bare havde et velfungerende skattevæsen
hen forkert
krone for krone kan inddrives der findes nogle folk derude der skylder penge til skat som ikke har nogen penge som har så lav en indkomst at vi her i folketinget har vedtaget nogle regler der
vi har det synspunkt at man skal have råd til at give sine børn mad
en stor del af de tal der gemmer sig i de her firs milliard
penge af den her kategori
at vi har haft udfordringer på inddrivelsessiden og det skal vi kigge på det gør vi fremadrettet
historiske forklaringsmodeller men det kan altså ikke nytte noget at vi her fra folketinget bidrager til at skabe et billede af
stille spørgsmål ellers kunne være spændende at spørge skipper til hvilke konkrete skridt der blev taget i den fire årige periode
skat handler jo også om vejledninger regelforenklinger
at vi for eksempel her på christiansborg sørger for at lave noget lovgivning der gør at det netop er muligt
digitalisere nogle af disse løsninger så det her genopretningsarbejde som
skatteministeren synes jeg meget dygtigt har sat sig
tusind nye stillinger og i et svar til fru mette frederiksen tidligere i den her spørgetime har jeg sagt at vi selvfølgelig også
for en fortsat diskussion om om der er brug for mere og andet jeg prøver bare lige nuancere tingene en lillebitte smule også når man nu tegner
vi har på lange strækninger et velfungerende skattevæsen vi har for eksempel en personskatteligning
gammel nok til at kunne huske hvordan man sad og lavede papirselvangivelser og så holdt man i kø oppe
i dag kan vi gå ind og ligne os selv på nettet vi kan få vores årsopgørelser
samme vi kan rette og den slags ting så inden vi nu får tegnet et billede af at hele skattevæsenet er én stor skandale og
er noget digitalisering der er lykkedes synes jeg der skal den nuance på det rokker ikke ved at der er udfordringer dem har vi taget hånd
er det vigtigste det er også derfor vi investerer i skat en anden del handler om at være åben om fortidens fejl
en tredje ting som jeg tror
få proportionerne med
tanker om mange skandaler
den digitale tinglysning min min erindring om den offentlige debat om den digitale
vi løb noget i gang som ikke fungerede til en start det blev skandaliseret i dag har vi et perfekt digitalt
på et splitsekund kan få
har gjort det billigere at handle bolig det fungerer fantastisk det er en kæmpe succes vil man som almindelig avislæser sidde tilbage med en oplevelse af at vi har en kæmpe succes
som som verden efterspørger det vil man ikke hvis man blader sine gamle aviser igennem
få nuancerne på plads
derfor jeg over for fru pernille skipper før gik lidt i rette med de firs milliard
turnere rundt med for sort hvide billeder af hvordan den offentlige sektor
lidt udfordret af at noget af det som herre uffe elbæk ligesom skandaliserer og siger nedbryder tillid
set respekt for den beslutning den tidligere regering traf
om at sikre noget ekstern kapital til dong på et kritisk tidspunkt i selskabets historie og jeg abonnerer ikke på det synspunkt at fordi aktionen lykkedes i den forstand at dong sådan set
vokset og blevet stærk så kan man gå rundt bagefter og sige at
derfor vil jeg gentage det med at få nuancerne med det gælder også
man kan jo lave et nærstudie af hvad det er for en offentlighedslov vi har
så vil man se at det der billede der bliver tegnet
en mulighed for at vi alle sammen som samfundsborgere kan udøve vores gerning som samfundsborgere på et mere oplyst niveau
og det er måske i virkeligheden lidt paradoksalt at i en tid hvor vi i virkeligheden alle sammen har meget mere adgang til information
er der måske en tendens til at der alligevel danner sig
nogle hurtige sort hvide billeder som bare står så hvis vi skal bringe demokratiet
informationsstrømmene sådan at det vi agerer på
skolebestyrelsesmedlemmer rundtomkring hvor det lokale demokrati udfolder sig
vidensplatform og ikke
sige fælles forståelse af hvad
position er lige nu og her i forhold til alle de udfordringer vi står med hvad er det for et
positivt fremtidsscenarie vi ser for os og det kommer vi til at se og
er unikt og flot at der
det handler om livslang læring det er også derfor regeringen snart tager hul på
om vores videregående uddannelsesinstitutioner men så handler
om at få de unge godt fra start og jeg er meget meget bekymret over at det gennem de sidste ti femten tyve år på trods af alle tiltag
folkeskole ikke har en studenterhue et svendebrev eller nogen ordentlig tilknytning til arbejdsmarkedet er
jo derfor vi har spillet ud med at få ryddet op i det virvar af tilbud vi har det er ikke et udtryk for et ønske om centralisering det er et udtryk for at vi skal skabe et
regeringens udspil bygger så godt nok på at vi har fem og tyve moderinstitutioner rundtomkring
forlader folkeskolen med de ringeste forudsætninger for at komme videre i
hvorimod det for dem der har tilegnet sig de færdigheder vi egentlig synes alle børn skulle
meget enkelt altså det er erhvervsskole det er gymnasium det er htx det er til at finde ud af så er det sådan med den her gruppe som ikke har
de fundamentale færdigheder på plads at de mødes af noget meget meget uensartet de mødes i øvrigt også af et system hvor det er uklart hvem der har ansvaret
er i statsligt regi noget er i kommunalt regi og det er det vi vil rydde op i det er det det er båret af
et højkvalitetstilbud med et stærkt ungdomsmiljø så kan vi lave noget ordentlig brobygning og få dem videre det kræver at vi decentralt er til stede ude i landet og jeg tror at det udspil vi har lagt op til men
er jo til diskussion opererer
med at der skal være omkring fem og halvfjerds geografiske positioner derude det er ikke så langt fra det antal produktionsskoler vi har for nærværende
afstand til ens uddannelsesinstitution og til ens arbejde har
vores udspil heller ikke båret af et eller andet vildt centraliseringsønske men det er altså heller ikke sådan at vi har startet med at sige at de institutioner der findes derude
er det der gør at vi tiår efter tiår
det ansvar skal vi tage på os det kræver større entydighed i ansvaret
sagt at kommunerne skal spille en mere afgørende rolle det kræver også at vi får mere kvalitet ind i i tilbuddene
med afsæt i et ekspertudvalg fordi vi lytter
et ungdomstilbud med tre spor så det er jo indholdet først og så handler det om at få oversat det indhold til geografien der er vores udspil så at hvis man skal kunne give decentrale tilbud med de her tre spor
vil det være fornuftigt at organisere det i en ramme med fem og tyve enheder eller ansvarsområder hvor man så kan have nogle decentrale undervisningstilbud
har peget på fem og halvfjerds men det er jo til diskussion og vi glæder os til
sf forlod den tidligere socialdemokratisk ledede regering
var det jo en kendt mekanisme og der blev det heller ikke formidlet som en rigid ting
det er jo ikke et signal om at man på alle landets sygehusafdelinger skal løbe to procent hurtigere det er
en udfordring til det samlede sundhedsvæsen om at man hele tiden skal se på arbejdsgange man skal se på ibrugtagning af ny teknologi og andet med det sigte
som i øvrigt bliver på området så det er en mekanisme for at sikre at der hele tiden er
udvikling som jeg så i øvrigt så forstår vi er enige i bør være
teknologi i brug der aflaster nogle manuelle arbejdsprocesser når man
som kan være med til at diagnosticere
man mere for pengene det er jo det det er et udtryk for og jeg er ked af at det bliver oversat til at
løbe hurtigere eller bevæge sig hurtigere eller lave stingene på operationssåret med en højere hastighed det er jo ikke sådan det er
stolte over at sundhedsvæsenet har undergået en så positiv forandring som tilfældet faktisk er med flere patienter der bliver behandlet
højere overlevelseschance i forhold til alvorlige
det system som så i øvrigt blev opretholdt i de fire år vi havde en socialdemokratisk ledet regering hvor sf indgik nemlig at der i den aftale som staten har med sygehusejerne er det her
at det så bare mekanisk skal oversættes fra sygehusejeren til den enkelte ansatte det er jo ikke et krav om at nu skal sygeplejerske hansen og portør jensen hver især løbe to procent hurtigere
jeg er ikke i stand til her i dag at stå og opfinde en en anden model der er
bedre og så længe vi ikke har en anden model der er bedre
sikrer at vi får den udvikling som fru pia olsen dyhr selv taler sig ind i med digitalisering og udvikling og patienttilfredshed og kvalitet i behandlingen
opretholder vi selvfølgelig det vi har hvis vi kan komme igennem med
har også ansvarligt samlet regningen op
det har vi så gjort ved at lave det
fru pia olsen dyhr omtaler som uddannelsesloftet men som jo bare
at man ikke dagen efter at man har færdiggjort en uddannelse betalt af fællesskabet kan gå i gang med endnu en uddannelse
en særskilt debat om grønlands forfatningsarbejde og økonomiske muligheder som et selvstændigt land rejst af dansk folkeparti det ser jeg også frem til og der får vi jo lejlighed til at gå i dybden
vil også godt klart sige i dag at jeg respekterer at færøerne og grønland har et ønske om at kunne repræsentere sig selv som en selvstændig og uafhængig part i udenrigspolitikken
hvor færøernes og grønlands interesser krydser hinanden som for eksempel på fiskeriområdet jeg tror egentlig det gælder for os alle
muligt inden for grundloven som indebærer at kongeriget i statsretlig og folkeretlig forstand er ét folkeretssubjekt
her i dag at færøerne vil være med til at finde de pragmatiske løsninger i denne sag så vi undgår store konflikter den dag der skal findes fælles løsninger som både vedrører færøerne og grønland
der på nuværende tidspunkt er fuld klarhed over om kommissionen kun udarbejder forslag til en forfatning der skal gælde for et selvstændigt grønland eller tillige et forslag der skal gælde mens grønland er en del af rigsfællesskabet
jo fordi vi ønsker det bedste for færøerne derfor glæder det mig også at færøerne har haft stor økonomisk fremgang
ledigheden på færøerne er nu på kun to
offentlige økonomi færøernes økonomiske råd har vurderet at der er behov for budgetforbedringer på syv hundrede og
af bruttonationalproduktet for at sikre balance mellem indtægter og udgifter på lidt længere sigt
har vi drøftet den økonomiske situation flere gange de senere år her i folketinget grønland står over for ganske store økonomiske udfordringer i forhold til vækst beskæftigelse og finanspolitisk holdbarhed
grønlands økonomiske råd peger på at hvis udviklingen fortsætter vil de offentlige udgifter overstige indtægterne med næsten en milliard
reformer og opstramninger det ved jeg alt om er sjældent populære
i min optik er der behov for at grønland tager flere skridt i den rigtige retning man kan ikke alene satse på nye indtægter eller investere sig ud af problemerne
er erhvervsudviklingen selvfølgelig en del af svaret på udfordringerne og vi er derfor blandt andet parate til at samarbejde
flere og bedre lufthavne kan øge turismen som igen kan bidrage til vækst og nye arbejdspladser
som jeg har gjort det at man skulle mellemlande i kangerlussuaq
fantastisk sted men det ændrer ikke ved at det fordyrer og forlænger rejsen hvis man skal flyve over tre hundrede
sydpå igen til et møde i nuuk
jo skal i en erhvervsmæssig
fortrolige forhandlinger og det er afgørende at vi giver mulighed for at forhandlingerne når frem til et tilfredsstillende resultat
tilrettelægge en hensigtsmæssig miljøindsats
for at samarbejde i rigsfællesskabet
stærk tradition om at samarbejde om de svære sager
tradition for sammen at finde løsninger på de udfordringer vi bliver stillet over for samarbejde og
god og konstruktiv debat her
men jeg har jo givet mit og regeringens bud på sådan
set ikke meget af det sagte der rykker ved det det rokker så ikke ved at det har været en
jo har været mange aspekter der knytter sig direkte op til rigsfællesskabet nogle af dem er også af principiel karakter
går på tværs men derudover har det
en fantastisk anledning til at få
lidt tættere indblik i hvad der egentlig er den aktuelle situation
den tredje del af rigsfællesskabet danmark har vi så ikke talt så meget om men det gør vi så tit hvordan går det i danmark her går det også godt målt på realøkonomien
de nordatlantiske medlemmers egen vurdering af hvad situationen
kan man jo også nemt lytte sig til at det det ser meget forskelligt ud
de udfordringer man står med i de andre dele af rigsfællesskabet
meget forskellige og det giver jo næsten sig selv af mange gode grunde blandt andet hele den geografiske dimension
og jeg nævner det her selv om det måske er en banalitet fordi jeg tror at det også skal tages med i den her debat om hvordan
spændstighed nok i rigsfællesskabet til at alle føler sig
hjemtage
afpasses med de realøkonomiske muligheder og den kompetence der bygges op og det er
kodeordet var jo pragmatisme og
også min egen tilgang desværre har jeg så ikke det syn
en harmonika man kan trække ud
danskere i udlandets adgang til at stemme ved danske valg hvor jeg havde
en lige så ideel interesse i at gøre det anderledes end vi gør i dag som jeg mener og vurderer herre sjúrður
magni arges interesse er
færøerne men hvor jeg bare måtte konstatere at der er så meget patina på på grundloven at det kunne man ikke bare trække ind hvor man ville så mit udgangspunkt er jo at vi
fuld respekt for alle ønsker om at træde ud
også en stor glæde over at det er blevet bekræftet her i dag at ambitionen på færøerne er
identitetspapir
og det færøske socialdemokrati
javnaðarflokkurins medlem af at den aktuelle stemning på færøerne ikke er i retning
en løsrivelse men men noget mere bevægelsesfrihed det er
et ønske jeg godt forstår og derfor er det også fortsat mit håb vil gentage det her i dag
vil være med til at finde de pragmatiske
er så optaget af det herunder spørgsmålet om hvordan vi udvikler
ordningen danmark for så vidt angår færøerne og grønland så er det jo fordi
lagmand og i forhold til den grønlandske landsstyreformand
håber også at det kan blive et emne som vi konkret kan diskutere når vi mødes til rigsmøde på bornholm her
holdt fordi det jo minder os alle sammen om hvad det også handler om nemlig menneskelige relationer og familiære bånd jeg er selv et eksempel på det et historisk skæbnefællesskab som vi alle sammen har et ansvar for
om jeg vil også gerne ekkoe hvad herre karsten hønge sagde og jeg synes han sagde flere
jeg overraskes selv ved at stå her på folketingets talerstol og fremhæve herre karsten hønge som en jeg nu vil støtte mig til i min argumentation
det der er den globale realitet nemlig at
findes et magtens tomrum
er det en interesse for danmark for færøerne og for grønland at bevare og udvikle det her rigsfællesskab som
bør det indgå i analysen hvad er alternativet og jeg er slet ikke i tvivl om det var jeg heller ikke ved indledningen af den her debat at det ikke bare er sådan som fru aleqa hammond citerede mig for
sagde at jeg gang på gang har sagt
ikke bare i danmarks interesse det er i færøernes interesse
danmarks interesse at bevare og udvikle rigsfællesskabet og at læne sig op mod hinanden
jo ikke er at man bare svæver i egen ret
er jo at man i givet fald så måtte søge andre alliancer jeg tror i virkeligheden med henvisning til hvad jeg allerede
med det forhold in mente at vi lige om lidt når den her debat er slut starter på en
grønland at jeg vil indskrænke mine bemærkninger til det jeg her har sagt idet jeg så selvfølgelig vil stille mig til rådighed for de spørgsmål og bemærkninger der måtte være
i øvrigt udtrykke en oprigtigt følt glæde over at vi
afstemningen er udskudt til et andet og senere tidspunkt
jo altså forventeligt kan man se med det forslag til vedtagelse
ikke bare blandt de danske partier men også over til de nordatlantiske medlemmer
min hensigt og det har jeg heller ikke stået og bildt mig selv ind det var en reference til det
set glæder mig meget nemlig en bekræftelse af
i den form man arbejder med det jo altså
har jeg udmærket forstået at
herre magni arges parti og rimeligvis også i andre er en ambition der rækker ud over det og som rækker videre end det
derfor vi har nedsat en tværministeriel taskforce det også derfor der har været en dialog med både
i den kommende tid så vi er bedst muligt klædt på til
at varetage vores interesser det er jo også derfor vores ambassade
om politiet og kommunefogederne hvor justitsministeren har taget
en en række tiltag
også helt bekendt med det arbejde som advokatsamfundet og andre
har har lavet det handler om de her ting og det har regeringens bevågenhed
har det helt overordnet sådan og en hel række af folketingets medlemmer har
danske ansvarsområder som ikke er hjemtaget af grønland
skal vores ambition jo være at løse den opgave
der kan være omstændigheder der er anderledes det er i hvert fald evident at der for så vidt angår grønland når vi snakker kommunefogeder er en omstændighed
i forhold til mange af de opgaver som som er hjemtaget og der står
udfordring for eksempel det forhold at det kan være svært at stille med en kommunefoged i hver en
billede at det vil blive et anliggende mellem partier
når vi skal diskutere forsvarets rammer og forsvarets vilkår som har en specifik
har flyttet sine kompetencer ind i den europæiske
resten af rigsfællesskabet hvis man kan formulere det på den måde
den danske stemme så det er jo ikke uden om danmark
jo præcis den ordning som vi meget gerne vil diskutere pragmatisk altså praktisk
skabe smidighed i dens funktionalitet fordi der i hvert fald potentielt kunne opstå situationer
er et synspunkt der ikke deles i grønland så skal man jo trække sig ud af rigsfællesskabet fordi det kan jeg sætte igennem jeg har fuld respekt for
at den endelige konklusion drages der
en dialog med de amerikanske myndigheder som sagt helt åbent naturligvis også har været udfordret af at der har været
der var en i debatten der før ligesom forsøgte at politisere det derhen at det nok var den nye amerikanske administration og
hvad der blev sagt der må man vel bare helt fair sige
skriver sig tilbage i historien der har været et
vakuum i i washington
en en fælles interessevaretagelse det er vi meget opmærksomme på og derfor analyserer man også de her ting i i udenrigsministeriet jeg skal i øvrigt så henvise til udenrigsministeren for
køre en undervisningsbog rundt
i folkeskole eller på kanten af den danske folkeskole målrettet mindreårige børn med et billede af mig det er godt nok i en lidt yngre version end end nu der hedder sådan er færingen
er der en formidlingsmæssig opgave vi ikke har løst fuldt ud jeg vil meget gerne
uddybet det her også mere sagligt men mit korte svar er nej der er mere at gøre jeg er i øvrigt helt enig med det herre
har afsluttet men her kan man så kan man sige zoome mere direkte
det her spørgsmål som interesserer rigtig mange
men også her i danmark det er jo overvejelser altså om en forfatning som har været undervejs i nogen tid og i november to tusind og seksten besluttede inatsisartut på baggrund af en redegørelse fra
at bemyndige landsstyret til at nedsætte en grønlandsk forfatningskommission og udarbejde et kommissorium for for
seksogtyvende april altså for en lille måneds tid siden orienteret mig om det kommissorium
i udgangspunktet arbejder kommissionen med en tidsramme på to tre år og kommissionens medlemmer skal som udgangspunkt være
af landstinget kommissionen består af syv medlemmer og alle partier har indstillet medlemmer til
vivian motzfeldt fra siumut er formand både
at en del skal kunne træde i kraft mens grønland er en del af rigsfællesskabet og skal for grønlands vedkommende supplere grundloven
træde i kraft den dag grønland måtte blive selvstændigt
det fremgår af kommissoriet så forstår jeg imidlertid at der efterfølgende har været en drøftelse
set fra min skrivebordsstol og nu her fra
at muligheden for at blive medlem af de forenede stater som en anerkendt stat på lige fod med andre stater samt
af nato også blev drøftet
jeg vil nævne i dag som jeg også tidligere har tilkendegivet at det er klart at den kommende grønlandske forfatning skal respektere grundloven hvis forfatningen skal gælde mens grønland er en del af rigsfællesskabet
kommissoriet fastslår at kommissionen hvis den udarbejder bestemmelser som skal gælde mens grønland er en del af rigsfællesskabet skal involvere justitsministeriet så det sikres at
justitsministeriet løbende kan vurdere forfatningsforslagets indhold med henblik på at det kan rummes inden for grundlovens rammer
mellem mellem medlem af naalakkersuisut for selvstændighed og justitsministeren hvis der bliver behov for drøftelser mellem regeringen og landsstyret undervejs
for for nærværende jeg jeg glæder mig i øvrigt til det rigsmøde vi skal have
på bornholm og håber at det kan give mig yderligere
selvstændighed uafhængighed
udgør ifølge grønlands økonomiske råd op imod en milliard kroner eller over syv procent af bnp i to tusind og fem og tredive og det er rigtigt
at hvis man skal perspektivere tallet for også
og fem og tredive perspektiv med hundrede milliard kroner for at
milliard kroner det svarer til lidt over halvdelen fem og halvtreds
af landskassens samlede indtægter eller sagt på en mere forståelig måde for hver to
det er så et tilskud der gør det muligt at grønland kan have et betydelig højere velstandsniveau end
venlige men bestemte kritik der var af nogle af områderne fra de grønlandske medlemmers
politi retsvæsen kriminalforsorg havmiljø kortlægning person familie og arveretten og hvis man ser på statens udgifter til de områder altså de aktuelle udgifter
så er der ikkehjemtagede opgaver som vi bruger omkring nul milliard kroner på aktuelt af dem udgør sagsområderne under justitsministeriet op imod de fire hundrede million kroner
og grønland beslutter selvfølgelig selv om man efter en overtagelse vil bruge flere eller færre penge på områderne end staten hidtil har gjort jeg
og her anvender danmark aktuelt
milliard kroner årligt på forsvarets opgavevaretagelse
især suverænitetshævdelse derudover varetager forsvaret også en række andre samfundsopgaver blandt andet eftersøgnings og
stor del af havmiljøberedskabet og med aftalen om at styrke forsvarsministeriets fremtidige opgaveløsning i arktis fra december to tusind og seksten vil der blive tilført yderligere en hundrede og tyve million kroner årligt til området
den aktuelle økonomi økonomi og uden at trampe rundt i en konklusion
tror jeg man helt stilfærdigt kan konstatere
selvstyreloven og her forudsættes det at
gennemførelsen af selvstændighed for grønland sker ved
jeg skal jo ikke her stå og foregribe resultatet af en forhandling
er den nuværende selvstyreordning unik også i et historisk perspektiv den giver
en sikkerhed for det grønlandske samfund samtidig med at grønland har mulighed for
at stort set alle vigtige beslutninger om det grønlandske samfund træffes i grønland og
er jeg stor tilhænger af vores historiske rigsfællesskab jeg er overbevist om at det gør både danmark og grønland stærkere
håber at vi vil holde af hinanden og holde sammen mange år
indledende bemærkninger at det ikke er fuldt afklaret om om kommissionen kun udarbejder et forslag til en forfatning der skal gælde for et selvstændigt grønland eller tillige
at vi har den naturlige forventning at
kommende grønlandsk forfatning respekterer grundloven hvis forfatningen skal gælde mens grønland er en del af rigsfællesskabet
helt andet perspektiv
og landsstyret undervejs
spørgsmålet om om grønlands forfatning rejser nogle udfordringer hvis forfatningsforslaget lægges ud til en
gav udfordringer i forhold til færøernes ønske tilbage i to tusind og et om en folkeafstemning om selvstændighed med udskudt udskudt ikrafttræden altså hvis man opererer med den tanke at man har en forfatning som
træder i kraft når man bliver selvstændig og man stemmer
dengang anså regeringen den første afstemning som færøerne ville gennemføre for at være en de facto afstemning om selvstændighed selv om
der først skulle stemmes endeligt om selvstændighed ti år
det er klart at en sådan afstemning
jeg siger ikke det her fordi jeg på nogen måde har en ambition om at stå og foregribe nogen konklusioner her i dag men bare for at anmelde problematikken
bero på de konkrete omstændigheder som gør sig gældende på det tidspunkt hvor det måtte blive aktuelt men jeg gentager bare for en god ordens skyld
jeg ikke kan forestille mig en situation hvor statens tilskud eller opgaveløsning fortsætter i en længere periode efter grønlands selvstændighed
det er vel i øvrigt også det som har været
har lyttet til ordførerne her i dag og derfor må man selvfølgelig erindre sig hvad vi talte om til en start
om økonomi og
som jeg var inde på i min indledning og som det også
har grønland behov for reformer og nye indtægter finanspolitikken er ikke holdbar ifølge
og tredive det er en realitet man i givet fald skal forholde sig
ellers ville kunne have og som man i sagens natur også bliver nødt til at forholde sig til fraværet af i et
for det tredje er der de over tredive sagsområder som grønland har mulighed for at overtage men som stadig varetages af staten og hvor vi altså aktuelt har omkostninger i omegnen af skønsmæssigt
endelig er der som jeg også nævnte i mit første indlæg jo
de opgaver der er rigsmyndighedsopgaver og som aktuelt
altså udøves på en måde hvor der anvendes i omegnen af nul milliard kroner på forsvarets opgavevaretagelse det styrkes med den arktisindsats vi
holdes i erindring i forhold til det videre
man i grønland jo selv bestemmer hvilke politiske spørgsmål man vil fokusere sin
jeg håber blot at man vil tage de ting jeg har nævnt her med i det videre arbejde
bare gentage hvad jeg også har sagt før nemlig at i mine øjne
er den nuværende selvstyreordning ganske unik den giver en sikkerhed for det grønlandske samfund som har udfordringer samtidig med at grønland har mulighed for at overtage yderligere kompetence og udvikle selvbestemmelse i den takt som grønland selv ønsker
med en tak til alle for en god og engageret debat ikke bare om grønlands fremtid i denne forespørgselsdebat men om rigsfællesskabet helt generelt i
grundlag hver enkelt grønlænder diskuterer på jeg har fuldstændig respekt for diskussionen og også respekt for drømmen mit bidrag til diskussionen er
set bare den portion realisme
dertil kommer så at der løses opgaver i grønland af danmark som kan hjemtages til i i omegnen af
og det er jo i hvert fald den økonomiske udfordring man står over for på det tidspunkt hvor man vil manifestere en selvstændighed
det er både fair og rimeligt og ordentligt at bringe det
for rigsfællesskabet og en forfatning efter selvstændighed så gjorde jeg rede for i mit første indlæg
eller i begge scenarier fordi der oven på kommissoriet har fundet
en politisk debat sted
ønsker jeg selvfølgelig afklaret der er intet som helst problem i
det gælder også i forhold til den sidste debat
hvis man opererer inden for det man kunne kalde for identitetspapirer som respekterer at man fortsat er i rigsfællesskabet
hvis man laver en forfatning som de facto er en forfatning der hviler på selvstændighed og bringer den til afstemning med udskudt ikrafttræden og
så står grønland med den udfordring at man har meldt sig ud med den effekt at
i danmark er nødt til at tage stilling til hvordan
offentlige økonomi
brug for transparens i den her proces der er brug for dialog der er brug for samarbejde og vi stiller os til rådighed og har også
jeg kan konkludere for nærværende
altså også en efterfølgende pressemeddelelse fra
til det kommissorium som er er skriftligt og kommunikeret
hvis man læser pressemeddelelsen og kommissoriet
rejser det i hvert fald nogle nogle spørgsmål så der er i hvert fald et
er der og de kommer ind og de kommer ud og og situationen er den at med det aktuelle bloktilskud
udgør bloktilskuddet fem og halvtreds procent af grønlands
altså løses opgaver
der principielt kunne hjemtages allerede nu
lovgivningen at det i givet fald skulle finansieres inden for rammerne af den grønlandske økonomi
dertil kommer de her rigsmyndighedsopgaver af en tilsvarende størrelsesorden
ikke for at slukke nogen drøm om selvstændighed overhovedet men det er klart at i rejsen derhen
er det vigtigt at have med både for at kunne bestemme tempoet altså
men selvfølgelig også i
holde fokus på nogle andre temaer ved siden af den her diskussion nemlig spørgsmålet om
økonomiske selvstændighed altså bæredygtigheden ind
nu havde vi den debat om rigsfællesskabet før
forfatningsarbejdet i grønland og grønlands økonomi men
jeg har ikke andet ønske end at
det gælder både i relationen danmark grønland og danmark danmark
egentlig opfordre til at man tager det op direkte
dansk opgaveløsning i i grønland og det skal vi kunne stå på mål for
sat i gang i grønland med henblik på en forfatning som potentielt medfører selvstændighed koblet op på hvad det
vigtige der står tilbage også i forhold til den efterfølgende grønlandske debat
har en række udfordringer der i hvert fald ikke for nærværende er håndteret
drages med ind i den her debat om hvad det præcis er for en forfatning man man udarbejder og hvad formålet
private arbejdspladser og det er lykkedes med tusindvis af nye arbejdspladser og langt færre arbejdsløse det andet pejlemærke var stærkere kernevelfærd
sige tak for samarbejdet om at flytte vores land i den retning jeg her har skitseret en særlig tak til dansk folkeparti regeringens parlamentariske grundlag
bredere for trods uenigheder på tværs
finder vi jo mange gode løsninger i fællesskab og at finde løsninger i fællesskab er
set en unik dansk styrke
det er også grunden til at jeg kan sige at danmark
siden har vi taget et opgør med enevælden det ved jeg godt
vi har et stærkt erhvervsliv et stærkt erhvervsliv som er i fremgang og som jeg selv har haft det
ikke et perfekt samfund men et sted hvor langt de fleste
vi skal også i fremtiden være blandt de rigeste lande i verden og derfor fremlagde regeringen i går planen vækst og velstand
om flere i arbejde om bedre og mere vellønnede jobs om stærkere offentlig service om lavere skat og om at gøre danmark endnu stærkere
for det første vil vi tage hul på det som lidt teknisk kaldes samspilsproblemet men som jo altså mere mærkbart dækker over det
at det for nogle slet ikke kan betale sig at spare op til pension fordi man modregnes i offentlige ydelser det vil vi blandt andet gøre ved at give bedre mulighed for at spare
uden modregning i de sidste år før folkepensionsalderen og ved at sænke skatten på en måde så det bedre kan betale sig at spare op til pension for alle aldersgrupper
vil vi sikre at flere danskere rent faktisk sparer
for som det er i dag sparer for mange danskere for lidt eller slet ikke op til pension derfor vil vi indføre en
for folk på kanten af arbejdsmarkedet folk på overførselsindkomst lønmodtagere med ingen eller små pensionsindbetalinger
firs ’erne tog man forsigtigt hul på de arbejdsmarkedspensioner der i dag sikrer de fleste lønmodtagere et godt seniorliv
vores ansvar at få resten med for det tredje vil vi give mulighed for frivillig skattefri udbetaling af efterlønsbidraget efterlønsbidraget til dem som som ønsker det
i alt tretten gode initiativer som både vil være til gavn for den enkelte for den personlige velfærd
danskernes personlige velfærd er højt prioriteret af regeringen derfor har vi sænket registreringsafgiften to gange så en
tredivetusind kroner mindre og flere familier kan skifte den gamle bil ud med en ny mere sikker mere komfortabel
ting som også bidrager til danmarks fremgang
vi har fjernet pso afgiften den måske største byrdelettelse for dansk erhvervsliv nogen sinde og vi har fjernet den på en måde så vi både sikrer vækst og finansiering af den grønne omstilling