syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
også sådan at man kan komme for noget national
har en regulering på området som er
konsekvens så derfor er det
går i den rigtige retning spørgsmålet er
for et par uger siden hvor der stod skal skal danske bankdirektører nu også kunne
er ministerens overvejelser når det handler om at man skal kunne gå ind på ledelsesniveau er det sådan at det er personlige bøder og eventuelt mere vidtgående
bede dem om at fratræde stillingen eller
kan sige at der skal tilfalde nogle større bøder
at den øverste ledelse i en bank har det helt overordnede ansvar for at sikre at mellemledere
deltager i hvidvask
i lovgivningen sikre at man i en eventuel retssag imod en bankdirektør
så nogle bankdirektører som simpelt hen bare scorede kassen og og så sidder de et eller andet sted i danmark i dag og har
på det tørre mens der stadig væk er mange mennesker som kæmper med eftervirkningerne af finanskrisen derfor synes jeg
det er godt at vi har nogle regler for det her i danmark i dag
ikke så lang tid skal til at gå ind i nogle konkrete forhandlinger om hvordan vi kan stramme
at vide om ministeren er er positiv over for at vi går ind og strammer skruen ekstra meget på det her område
samfundsansvar som folkevalgte politikere men det har så sandelig også de folk der sidder og har stor stor indflydelse på hvordan virksomheders og borgeres økonomi er så
det er sådan at vi kan tage det her med i forhandlingerne når vi kommer dertil og så se på
med lovforslaget foretages der altså ændringer og præciseringer som sikrer at reglerne fungerer efter hensigten i direktivet
samtidig med at rollefordelingen mellem de involverede myndigheder herhjemme præciseres
koncerngenopretningsplaner og der præciserer lovforslaget hvilke myndigheder der indgår i den fælles beslutning om hvilke myndigheder der kan komme med anbefalinger til koncerngenopretningsplanen og det foreslås konkret at
som kan komme med anbefalinger det lyder ganske fornuftigt og er noget vi kan støtte
at undgå at virksomheder strukturer
forpligtelser på en måde som gør bail in mindre effektivt
er ikke i overensstemmelse med den engelske version af disse bestemmelser og for at sikre at danske virksomheder ikke behandles dårligere eller anderledes end andre landes virksomheder
at betingelserne for hvornår et institut ikke længere er levedygtigt de samme som gælder ved vurdering af om et institut er nødlidende eller forventeligt nødlidende og det lyder også ganske fornuftigt at få præciseret det i lovgivningen
det fjerde punkt som handler om at finanstilsynet skal orientere finansiel stabilitet
skal finanstilsynet efter høring af finansiel stabilitet as vurdere at andre muligheder til håndteringen af virksomheden er udtømte finansiel stabilitet as vurderer herefter om betingelserne for afvikling er til stede i henhold til loven men i
krav om at den kompetente myndighed i danmark altså finanstilsynet
bestemmelsens ordlyd det lyder også ganske fornuftigt
får den mulighed sikres det i endnu højere grad at det først og fremmest er ejere og kreditorer i det nødlidende pengeinstitut som bærer instituttets tab også dette delelement synes jeg er ganske fornuftigt
kan realisere gode rammer for deres virksomheder realkreditsystemet er med andre ord med til at understøtte den økonomiske aktivitet i danmark
fra politisk hold er det vigtigt at vi løbende holder øje med at realkreditsystemet er velfungerende og at forbrugerne oplever et marked præget af relevante informationer og derved gennemsigtighed
siden hen har
et ekspertudvalg set på mulighederne for at styrke gennemsigtighed og mobilitet på realkreditmarkedet ekspertudvalget er kommet med en række fornuftige anbefalinger til
justeringer af reglerne og det her lovforslag vi behandler i dag
er så resultatet af den politiske aftale om øget gennemsigtighed
realkreditmarkedet som vi indgik i januar med udgangspunkt i
er at der sikres en længere varslingsperiode det er sådan at man som forbruger som låntager fra den dag hvor der varsles en
tre måneder men seks måneder til at vurdere
nemlig en begrundelse for for at der sker de her stigninger overordnet skal institutternes begrundelser for eventuelle prisstigninger nemlig være mere gennemskuelige for låntagerne
institutternes varsling af ændringerne i bidrag rentetillæg og gebyrer skal begrundes med hvilke forhold der har udløst
herudover skal institutterne forklare de væsentligste forhold der har haft betydning for ændringens omfang samt
den skønnede forholdsmæssige andel
skal også være fyldestgørende begrundelser stigninger i bidrag rentetillæg og gebyrer må nemlig kun gennemføres hvis de er fyldestgørende begrundede hvis varslede bidragsstigninger og stigninger i rentetillæg ikke er varslet ifølge reglerne
være nogle flere og bedre oplysninger når man bliver varslet om den her stigning institutter og banker skal give låntageren flere oplysninger ved varsling
oplysninger er blandt andet oplysninger om kursværdien af kundens lån og institutter og banker skal også give låntageren oplysninger om at låntageren har mulighed for at indfri lånet og omlægge det til et andet lån eventuelt i samme institut
oplysninger om hvor man kan gå hen og sammenligne
så er det også sådan at låntagerens omkostninger
skal nedbringes det skal ikke være tilladt at opkræve indfrielsesgebyrer i varslingsperioden ved en forhøjelse af bidragssats i et realkreditinstitut og ved en forhøjelse af rentetillæg ved
man skal endvidere ikke kunne opkræve mere end halvdelen af summen af kurtage og kursskæring ved indfrielse af lån i
her i danmark det er nemlig sådan at lovgivningen ikke i låntager mulighed for at flytte hele sit realkreditlån over i et andet realkreditinstitut hvis lånegrænsen er overskredet
en ændring af lovgivningen ikke vil øge den samlede risiko for realkreditsektoren og låntagerne og det er såvel private som erhvervskunder
skal kunne flytte til et andet institut ved konvertering eller låneomlægning
nemlig gennemsigtigheden i forhold til kursskæring samt at sikre en
fordelingen af omkostningerne i lånetilbuddene
skal konkurrence og forbrugerstyrelsen i samarbejde med forbrugerombudsmanden redegøre for udviklingen i bidragssatser rentetillæg med videre og i de markedsforhold som institutterne agerer i afsluttende vil jeg sige at
forventning at de skitserede tiltag vil øge gennemsigtigheden og mobiliteten på realkreditmarkedet vi kan derfor støtte lovforslaget
at institutterne vil have mulighed for at sænke bidragssatser og rentetillæg
opbygget tilstrækkelig kapital og reserver i forhold til vedtagne
på den såkaldte kogeplade derude i dagligdagen til at levere input til
at før ministeren blev minister og var konservativ ordfører skrev ministeren i børsen at nu skulle vi virkelig se at komme i gang og komme hurtigt ud af
at sikre det blå danmark på bestemte områder nu sidder
en god politik herindefra men
spændt på at høre fra ministeren hvornår kommer vi til forhandlingsbordet hvornår sker der noget sådan at vi
nogle ting som vi har hørt på ikke bare nu her i anbefalingerne men som også er blevet diskuteret forud for
er der nogle ting der afføder nogle store omkostninger som vi også kan
oktober 2016 tøver danmark fortsat så har vi ikke offshore rederier som
vi kommer i gang og vi finder bred enighed om det her så vi får de stabile rammevilkår der kan sikre det blå danmark det kan
er det også vigtigt at vi hurtigst muligt søger hen over midten i dansk politik og sørger for at vi på tværs af partiskel får indgået en aftale
at sikre arbejdspladser og tjene gode penge til
selv har spillet ud med et udspil det
at vi hurtigst muligt gerne vil til forhandlingsbordet sådan at vi kan få lavet nogle løsninger
i virkeligheden ude hos virksomhederne derfor ser vi jo meget frem til at
at der er mange forskellige ting
særlig gunstige i forhold til at øge produktiviteten og investeringerne
er andre ting der er langt bedre at røre ved derfor har vi i
nålestiksoperation i forhold til
vigtigt for små virksomheder og mellemstore virksomheder og de helt store virksomheder
se på de de forslag som vi har lagt frem
en konservativ mærkesag eller er det generelt for
at tilfredsstille de små og mellemstore virksomheder de
er behov for at få investeret sådan at man kan få øget produktiviteten det er vigtigt for os alle sammen det er vigtigt for at vi kan
venstre igen får trumfet igen at det er deres udspil fra efteråret
noget der skruer forventningerne op ikke mindst i dansk erhvervsliv
nogle der sidder tilbage med en skuffelse nu her hvor
meget lidt ambitiøst synes jeg at i to tusind og atten vil regeringen bruge små otte hundrede million
og det stiger så langsomt hen over årene til
erhvervsudspil til at skabe nye arbejdspladser og vækst i danmark er at forkæle
hvori vi henviser til vores erhvervsudspil hvor vi bruger tre milliard kroner på at sætte gang i vækst og arbejdspladser skabe nye job
kan stå som konservativ ordfører og påstå at man interesserer
engang vide at det største parti i folketinget rent faktisk har en visionær politik som faktisk er langt bedre
er så stor og vi har også kunnet høre at ledende virksomheder er ude at sige at de ting som man lægger frem
det boost til vækst og nye arbejdspladser som
skulle betale vi blev holdt hen med at det skulle vi nok få at vide og nu står vi så her og diskuterer
ved vi ikke hvem der skal betale
sig løs i råderummet og bruge nogle af de hårdt optjente penge som danskerne har leveret til det og vi ved også godt
vi hørt flere gange i dag at der er en regning på fem
og jeg vil igen prøve
der bliver kun talt om genoptjeningsprincipper
hårdtarbejdende lønmodtagere som
skat måned efter måned i en forvisning om at når deres børn engang nåede til den alder hvor
til at uddanne sig så kunne de også få en su fra staten til at
mit spørgsmål her kort og klart kan de forældre og kan de kommende studerende være sikre på at de kan få en su der ikke bliver beskåret
sagt at man er villig til at se på hvordan man kan justere på det her det er ikke det samme som
man bare vil genindføre noget så vi skal holde os til sandheden her i folketingssalen også når citerer andre kolleger mit spørgsmål går så videre fra su området
har vi et meget højt sikkerhedsniveau når det gælder gasanlæg
og gasmateriel det høje sikkerhedsniveau ønsker vi at holde fast i for det er helt afgørende at
mennesker husdyr og materiel bliver beskyttet bedst muligt lovforslaget
skal sikre at vi fortsat opretholder sikkerhedsniveauet så risikoen for forgiftning eksplosion og brand minimeres de grundlæggende rammer for gasområdet er ikke blevet gennemgået de seneste fem og tyve år
så markant og udviklingspræget område som hele gassikkerhedsområdet er i topform lovgivningsmæssigt og det er vigtigt at gøre det let for virksomhederne at agere så unødvendigt bureaukrati ikke bremser
ved danske kyster hvor risikoen for at ens hjem bliver ramt af ekstremt vejr er stor det siger sig selv at det er frygteligt for
får ødelagt deres hjem når uvejret raser og samtidig
lægger det et pres på økonomien og udfordrer kommunerne blandt andet i forhold til
forebyggelse og sikring men også i forhold til håndtering når uheldet er ude derfor skal vi tage det her område meget alvorligt og det kræver blandt andet en mere ambitiøs kystsikring end den vi har
vi fortsat at kystsikring skal være kommunernes ansvar i tæt samarbejde med beboerne men opgaven er så vigtig og så stor at
nødt til i højere grad at tage et medansvar derfor foreslog vi for nylig at
klimaforandringerne det forslag som vi så behandler nu
regeringens udvalg lovforslaget indeholder
hvis der i særlige situationer skal etableres et kystbeskyttelsesprojekt vi bakker op om intentionen om at kommunerne skal have et overblik over de næste kritiske eller sårbare områder hvad angår oversvømmelse og erosion
er fornuft i at sikre afværgeforanstaltninger hvis man som kommune planlægger nybyggeri i områder som kommunen selv har udpeget som kritiske i forhold til oversvømmelse
temmelig uklart hvornår der er tale om særlige omstændigheder som der står altså hvornår noget er så ekstremt at kravet om en lokalplan kan fraviges eller hvad betyder væsentlig negativ betydning det er også uklart formuleret i
have præciseret under udvalgsbehandlingen
nationale tiltag på banen her og det handler blandt andet om økonomien i det
kystsikringsopgaver som der også skal findes en løsning på derfor
det enten er den ene eller den anden part der skal stå for
ud ad den linje men altså hvis det er sådan at vi nu her
i to tusind og sytten kan begynde at tage hul
blandt andet med det her lovforslag
ting i det her lovforslag som ikke er gode nok så kunne vi måske lægge op til en deling af lovforslaget når vi skal viderebehandle det sådan at man kan
borgere skal kunne høres og at forskellige folk der har
beton ud på stranden så mit spørgsmål til ministeren er om ministeren er med på at vi måske i forligskredsen bag planloven ser nærmere på hvordan det
rette balance så der stadig væk er hensynet til en relativt hurtig planlægning men samtidig
så det er mit oplæg til ministeren altså at vi stikker hovederne sammen i forligskredsen og får præciseret det her
har store konsekvenser for de mennesker som bliver berørt af det det siger sig selv at det er frygteligt for
der har fået ødelagt deres hjem når uvejret raser og derfor skal vi tage det her område meget alvorligt og sikre en mere retfærdig og klar lovgivning og når jeg siger klar og retfærdig lovgivning så er
der var dækningen og processen frem til at få en afklaring
det var en fair behandling af folk i en svær situation altså
tilkendt erstatning arrangeret genhusning opmagasineret
noget der var meget tungt og trække de sidste kræfter ud af folk
i forvejen var i en kaotisk situation
foretræde og høringer om emnet og det har stået klart at
tusind og fjorten indgik vi under den tidligere regering
også nedsat en arbejdsgruppe med henblik på at komme med anbefalinger
til forbedringer af de tre katastrofeordninger stormflods oversvømmelses og stormfaldsordningerne rapporten kom her i foråret to
og lovforslaget som vi behandler her har sit
jeg sige at lovforslaget jo bibeholder alle tre ordninger som katastrofeordninger med tyve års hændelseskriterium og en solidarisk finansiering fra alle
man kunne få mere dækket jeg vil ikke gennemgå alle detaljerne men jeg synes
det er positivt at vi udvider ordningen eller negativlisten så vi sikrer
ud over hvad man kan få erstattet
er spørgsmålet om selvrisiko jo også væsentligt for de skadelidte borgere
ikke til stede ved den her stormflods og oversvømmelsesordning da det
forsikring og derfor fastsættes minimum og maksimum for selvrisikoen med denne lov og jeg synes at de niveauer der lægges op til ser ganske fornuftige ud
at udvalget er kommet frem til at det er uklart hvilke vandløb der er dækket af ordningen
da selvfølgelig enige i at ordningen bør styrke
bemyndiges ministeren til at fastsætte de nærmere regler om hvilke vandløb og søer der er omfattet af loven idet der ifølge lovforslaget er behov for en mere
her skal vi under udvalgsbehandlingen have svar på om ministeren har en deadline for formuleringen af den her tekniske definition det håber jeg der er så vi hurtigst muligt kan
så borgere ikke skal stå i en usikker situation hvis der opstår oversvømmelser inden ministeren har fået det tekniske på plads
op til en mere ensartet behandling af oversvømmelsesskader uanset om de kommer fra havet eller fra søer og vandløb og det er ganske fornuftigt
er det vigtigt at understrege at stormrådet jo fører tilsyn med forsikringsselskabernes sagsbehandling af sagerne
hvis man er utilfreds med det som forsikringsselskaberne er kommet frem til og
med hensyn til finansiering af ordningen
det er et godt princip der indføres ved lov her
det er brandforsikringskunderne der betaler en afgift per police
kan reguleres op og ned alt efter hvor stort et træk der har været på på
sikrer vi os at der kommer nye penge ind til at
en stor del af lovforslaget der handler om stormfald og jeg synes overordnet at det ser ud til at
foreslås er ganske fornuftige afsluttende vil jeg sige at vi kan støtte forslaget vil samtidig understrege at der er en lang række spørgsmål som vi skal have afklaret under udvalgsbehandlingen så vi får sikkerhed for at vi kommer hele vejen rundt og sikrer borgerne en fair behandling når katastrofen indtræffer næste
indgået med regeringen sker der jo endnu endnu en gang
egentlig det der er hovedsigtet med mit spørgsmål
tusind rigeste får en skattelettelse på firstusind kroner bare
det her isolerede forslag samtidig med at den ganske almindelige lønmodtager
så tror jeg godt at folk der sidder og lytter
ude ved tv skærmene lige nu kan høre at det er noget der bidrager til at skabe en større ulighed i danmark og jeg skal straks medgive
med til at den almindelige lønmodtager
har nogle rigtig rigtig gode pensionskasser i danmark hvor stort set alle lønmodtagere er med til at investere samtidig
vi heller ikke noget imod at vi indretter en ordning sådan at man også selv kan begynde
investere nogle af sine penge spørgsmålet er bare hvor favorabelt det skal være skattemæssigt der synes vi jo at den
model som regeringen har lagt frem og fået vedtaget i den her aftale er meget skævvridende fordi den
kæmpe stigning i uligheden i danmark derfor
ikke bare at snige topskattelettelser ind ad bagdøren det
toptopskattelettelser fordi der er så ekstremt stor forskel på
af den i forhold til den almindelige lønmodtager og ministeren har da også selv sat ekstra turbo på den her debat ved at sige
jo skulle kunne bidrage til at man kunne få råd til at købe en lamborghini for de her penge
en lettelse på to hundrede kroner får råd til at købe en lamborghini af det her så mit spørgsmål er har ministeren et bud på hvor meget uligheden bliver øget og er det et selvstændigt mål for ministeren
at sikre at vi får en aktiekultur
sat i gang i danmark men sidegevinsten er jo at herre brian mikkelsen øger uligheden betragteligt faktisk siger torben m andersen
overvismand at skattelettelser på aktier og investeringer vil øge den generelle ulighed i samfundet faktisk hører det til sjældenhederne at gevinsten ved skattelettelser fordeler sig så skævt
mikkelsen er det et selvstændigt mål for det konservative folkeparti
der blev præsenteret en skattereform fra
blev det jo sagt at man med åbne øjne øger uligheden i danmark så er det da underligt at vi har en konservativ erhvervsminister der i dag
prøver at tale udenom jeg spørger igen man kan jo se her at det er
bevidst med de ekstra satser man har lettet på og at det vil øge uligheden
den almindelige lønmodtager vil i gennemsnit
hvis jeg i forlængelse af ministerens sidste svar på
at regeringen har fokus på at skabe vækst og arbejdspladser som
have været brugt bedre til at skabe vækst og arbejdspladser i danmark
man kunne godt have brugt pengene på et andet område sådan at det havde givet flere arbejdspladser og mere beskæftigelse men når der er blevet fokuseret på at lave de her
man har fokus på hvordan man kan snige topskattelettelser
man ikke lige kunne komme igennem med topskattelettelserne at man er begyndt at
af kroner på bankbogen alligevel kan realisere drømmen om eget hus fra politisk hold er det vigtigt at vi løbende holder øje med om realkreditsystemet er velfungerende
det er endnu for tidligt at vurdere effekten af den nye lovgivning
jeg forventer at den vil bidrage til mere gennemsigtighed
og flere låntagere der skifter fordi det
siden hen har konkurrencestyrelsen også lavet en
forhold der har udløst stigningen herudover
hvis de varslede bidragsstigninger og øvrige prisstigninger ikke er varslet ifølge reglerne herfor
træde i kraft vi har med andre ord allerede vedtaget lovgivning som skal løse problemet med voldsomme prisstigninger
på nuværende tidspunkt er belæg for at gå videre med nye tiltag på dette delområde af boligfinansieringen
et senere tidspunkt mener at der er behov for at tage nye initiativer
vi konstruktivt gå til de partier i den finansielle forligskreds som vi hidtil har indgået
ikke støtte beslutningsforslaget afsluttende vil jeg dog lige sige at vi selvfølgelig
det er vores klare forventning at realkreditinstitutterne vil have mulighed for at sænke bidragssatser og rentetillæg når de har bygget tilstrækkelig kapital og reserver op i forhold til de vedtagne og forventede
tidsanalyse af hvad de samlede udgifter for danske boliglåntagere har været
stadig væk har verdens billigeste
strukturelle ændringer omkring slutningen af nitten firserne på det her område hvor noget med ejerskabsformerne er blevet ændret det skete under schlüter
lavet en tilpasning af lovgivningen der gør at
i forhold til boligejernes udgifter
det vi konkret har gjort i den finansielle forligskreds
en ny regulering der skal sikre at man skal begrunde det hvis der skal ske stigninger i bidragssatser og hvis den begrundelse
som jeg håber kommer til at virke rigtig rigtig godt skulle det vise sig at den ikke virker efter hensigten
op med ministeren og den øvrige finansielle forligskreds sådan kan se på hvordan vi skal gøre det for at sikre at boligejerne
er stadig væk super super billigt og der er rigtig rigtig mange danskere har stor stor gavn af det system vi har
tilbage til tiden før nitten ni og firs hvor den her lovgivningsændring kom så
den lovgivning vi har vedtaget er jeg ret sikker på nok skal bidrage til at bidragssatserne bliver holdt på et mere fornuftigt niveau
institutterne forklare sig rigtig rigtig godt hvis
kræver det også at vi har en fri prisdannelse på markedet
at hvis det er sådan at der er nogle realkreditinstitutter der vil hæve bidragssatserne så skal de forklare hvorfor og hvis de ikke kan forklare sig godt nok
ikke træde i kraft og i de tilfælde
realkreditinstitut så på den måde synes jeg rent faktisk at vi har imødekommet
en stor del af den kritik der har været
år hvor vi vil fortsætte med at arbejde konstruktivt med de anbefalinger
sig tilbage til før nitten ni og firs
have en mere andelsbaseret realkreditfinansiering
køreplan for hvordan søren vi skal have den nuværende sektor skruet tilbage til tiden før nitten
spørgsmål er derfor synes ordføreren ikke
skal man redegøre for for hvad det det skyldes
kan finanstilsynet gå ind og sige at
har vi ikke allerede løst det problem
vil sløre gennemsigtigheden om hvem der ejer hvad i dansk erhvervsliv sagen er den
automatisk beskyttelse i det centrale
cvr registeret og alle de flotte taler om kampen mod økonomisk kriminalitet
autoritet for de partier som stemmer l ni igennem uden det her ændringsforslag for uden ændringsforslaget går man fra at vi i danmark har under to hundrede personer
attentusind virksomhedsfolk
står i skærende kontrast til at der i de senere år har været under halvtreds personer om året der har søgt om adressebeskyttelse og har fået afslag og med vores ændringsforslag vil vi egentlig give erhvervsministeren bemyndigelse til at fastsætte nærmere regler
som vil sikre at de folk der har en god og legitim begrundelse for
dermed vil vi sikre en balance i lovforslaget der beskytter
der kan have været udsat for ubehageligheder ved at have
adresse udstillet i cpr registeret samtidig med at vi sikrer at de folk der har urent trav banditter i habitter ikke får mulighed for at skjule sig i cvr registeret de partier der ikke støtter ændringsforslaget vil så ikke længere kunne tale med troværdighed i stemmen
i fremtiden tales om kampen mod økonomisk kriminalitet paradise papers og opklaring af
ejer hvad i dansk erhvervsliv hertil kommer at de lovlydige erhvervsfolk som i fremtiden gerne vil tjekke op på oplysninger om en mulig forretningsforbindelse eller
er ved at søge job i deres firma
have den samme lette adgang til at tjekke om det er folk
offentlig virksomhed varetager traditionelt set en bestemt del af den statslige forvaltning og har har selvstændige indtægter og formue staten tilser
at der er en selvstændig bestyrelse og en direktion der udøver den strategiske og daglige ledelse af virksomheden og ansætter medarbejdere ejerministeriet sikrer at bestyrelsessammensætningen der er passende i forhold til den selvstændige
virksomheds forretning og situation overordnet følger og tager
stilling til udviklingen i virksomheden i vækstfondens tilfælde mener vi at det
rigtig god mening at omdanne den til en selvstændig offentlig virksomhed de specialiserede kompetencer som behov for i vækstfonden
har sit udgangspunkt i nordsøaftalen som socialdemokratiet indgik med regeringen dansk folkeparti radikale venstre og sf sidste år baggrunden for nordsøaftalen
og er jo at tyrafeltet er nødlidende det er skidt nyt fordi tyrafeltet
for op til halvfems procent af den danske gasproduktion og ved at renovere feltet forventes det at vi muliggør en stor ekstra indvinding af gas
op om nordsøaftalen for at få renoveringsprojektet til at løbe rundt
besluttede vi med nordsøaftalen en lempelse af kulbrintebeskatningen for alle selskaber i nordsøen i perioden to tusind og sytten til
fem og tyve og den lempelse skal hentes ind andetsteds og dette lovforslag har så som formål at etablere hjemmel til at staten kan hjemtage udbytter fra vækstfonden jævnfør
men vi har med nordsøaftalen ikke givet regeringen lov
så har jeg slet ikke nævnt at vækstfondens aktiviteter jo har stor betydning for de dele af danmark der ikke har kunnet følge med den vækst
som betalingen af udbytte medfører helt konkret er det formuleringen om
rejser derfor synes jeg at ministeren under udvalgsbehandlingen skal råde bod på det og give nogle
af et eu direktiv der ensretter lovgivningen om forretningshemmeligheder så reglerne bliver ens i hele eu
det blive lettere og enklere for danske virksomheder at operere i andre eu lande
da det vil gavne innovationslysten på tværs af eus landegrænser
gennemsigtighed og ensartede rammevilkår for virksomheder på tværs af eu er helt afgørende for
have innovative virksomheder der også kan arbejde på europæisk plan innovative ideer og nye opfindelser er roden til et sundt erhvervsliv og økonomisk vækst
samles al regulering nu i en samlet lovtekst og det vil gøre det mere overskueligt for virksomhederne at sætte sig ind i den gældende lovgivning på området
der store forskelle mellem eu landenes regler for beskyttelse af forretningshemmeligheder
markeds og forretningsstrategier og opfindelser når vi arbejder med erhvervslovgivning der regulerer lønmodtagernes rettigheder og handlinger er det naturligvis vigtigt
lytte til fagbevægelsen og lønmodtagerorganisationerne lo og ftf
i et fælles høringssvar udtryk for at der i forbindelse med lønmodtagernes interesser ikke implementeres direktivnært
vi jo både op i gode rammevilkår for erhvervslivet men også i gode og retfærdige forhold for lønmodtagerne derfor vil vi tage spørgsmålet om lønmodtagernes interesser op i udvalgsbehandlingen
får klarhed over om det ikke ville være mere hensigtsmæssigt også at nedskrive lønmodtagernes rettigheder på området i selve
kan få bragt lønmodtagernes interesser ind i lovteksten i løbet af lovbehandlingen så
at det det er en meget direktivnær implementering
lige når det kommer til det her med lønmodtagernes rolle
om i bemærkningerne kan ministeren ikke godt selv se at det ser lidt underligt ud og at man bliver mistænksom når man læser lovforslaget
af selve lovteksten at de har de her rettigheder
lo og ftf som jo har skrevet et høringssvar sammen
meget grundige og henviser til forskellige konkrete steder hvor man kan lægge de her ting ind
at de synes at deres medlemmer er retfærdigt behandlet i
den tredje variant af det her beslutningsforslag hvis formål er at sikre lånemuligheder for boliger og erhverv i yderområder
jo sådan at de partier som vil støtte
på finansloven vil skulle afsætte nogle penge til til det her fordi et som jeg læser det
støttet realkreditinstitut der skal yde underskudsdækning og tilskud til renten
udlånsportefølje med betydelige tabsrisici der overstiger tabsrisiciene i private institutter det betyder konkret at staten vil
sig betydelige tabsrisici og den buffer som sf foreslår der skal være
må forventes at blive spist op af tab
ministerens side har været draget tvivl om hvorvidt det her
kan ikke støtte selve forslaget men jeg vil alligevel lige bruge noget tid her
hvorefter den daværende venstreregering fulgte op på udvalgets anbefalinger vedrørende en lempelse af seks månedersreglen
regeringens landdistriktsredegørelse tusind og sytten og det vælger jeg så at gøre så går det fremad med hussalg i alle landets kommuner men alligevel
at optage lån i nogle dele af danmark derfor synes jeg at det
være relevant at få regeringen til at gøre status over de initiativer der blev iværksat under venstreregeringen har de virket efter hensigten er der fortsat problemer med låntagningen
det vil gøre os alle sammen klogere her i folketinget sådan at vi kan vedtage tingene i den rigtige rækkefølge og sørge for at der også bliver bedre bosætningsmuligheder i yderområderne af landet
vi hørte ministeren tale om udflytning af statslige arbejdspladser og at det også
kan bidrage til at der kommer nogle flere derud så der måske kommer mere gang
til femten år hvor der har været en enorm centralisering af danmark
hele skats område
kommunerne og lagt nogle centre nogle enkelte steder
sådan noget der har skabt en centralisering og er med til at bidrage til det her med at efterspørgslen efter boliger derude ikke
ting der trods alt er lavet på det her område de seneste år under
ud ad den vej ellers vil jeg sige at selv om vi har lavet mange fejltagelser før
rette op på nogle af de fejltagelser på de andre politikområder for eksempel kommunalreformen
centerbyen der skal være vækstcentrum men at der også er noget
leve for og at leve af ude i de omkringliggende landsbyer
min erfaring fra min egen kommune silkeborg
vi et lovforslag om en selvejende offentlig virksomhed
gang til gang hvor der er behov for at
bruger den her selskabskonstruktion jeg kan sige at nu er vi jo med i forligskredsen
realkreditområdet og der synes jeg faktisk at vi at
det begynder at trække i den rigtige retning i forhold til at forbrugerne borgerne boliglånerne kommer til at stå bedre
områder af lovgivningen herinde kan regulere sådan at vi sikrer
der også bliver bedre lånemuligheder i yderområder af danmark men som sagt
mange forskellige politikområder hvor vi skal huske at tænke ind at vi skal have et sammenhængende danmark
er færdige med det der er nogle områder i danmark hvor
kunne bruge meget mere vækst så lad os i stedet for gå sammen om det
til at løse opgaverne på forskellige områder af
været med til at stifte forskellige af de her selvejende offentlige virksomheder
jeg erkender fuldt ud at der er et problem på det her område men jeg kan også godt se på de artikler vi
og og låneadgangen
tyder på at det trods alt
at gå i den rigtige retning så
undersøgt til bunds hvordan det vi har lavet for få år siden
forbrugerordfører fremføre talen i dag og jeg skal sige til mine kollegaer at man også
derfor enige med sf i at der bør gribes ind
her fra folketingets side et loft over åop
er et af de redskaber der kan anvendes så langt er vi enige vi
også at at et loft
er et effektivt redskab til at beskytte forbrugerne
tænk understreger imidlertid at loftet ikke
spørgsmål om hvor loftet skal ligge
skal på den ene side ikke være så højt at firmaernes nuværende praksis bare fortsætter uændret det vil sige udlån med lemfældig kreditvurdering på den anden side skal loftet heller ikke være så lavt at virksomheder ikke kan drive en og jeg mener altså
side lægge op til at der også tages fat på en række andre områder der spiller en
stor rolle for kviklån for et år siden vedtog folketinget som det også blev
en lovændring der skulle sikre borgere der ønskede at optage et kviklån først kunne få udbetalt lånet efter otte og fyrre
jo for at hjælpe de svage sjæle til at tænke sig om og genoverveje nøje om det virkelig var
lovindgrebet var at få stoppet de impulsive kviklån men
det har så desværre vist sig at en række udlånsvirksomheder omgår loven ved
dermed kan de udbetale pengene med det samme
se hvordan vi kan gribe ind over for den her kreativitet vi har set i markedet problemet med at udlånsvirksomheder ikke kender til hvor mange lån en låntager allerede har skal vi også kunne løse synes vi fra
det er ofte svage borgere der søger kviklån det er borgere der ikke har overblik over egen økonomisk situation det er borgere presset af gæld og det er borgere der er styret af deres lyst til at købe nye ting
system som udlånsvirksomheder skal være tilsluttet men noget de kan være tilsluttet og det er langtfra alle vi bliver nødt til her fra folketingets side at sikre en obligatorisk tilmelding
system der gør at udlånsvirksomheder kan se hvor stor en gæld
tilstrækkeligt kun at regulere åop omkostninger
bakker op om grundtankerne i forslaget men vi mener at vi langt mere grundlæggende skal have fat i ondets rod
helt klare og sikre regler for både borgere og udlånsvirksomheder og derfor støtter
hilse fra det radikale venstres ordfører som
den lovbehandling vi havde før er blevet kaldt til forhandlinger i
noget der kan være et delelement af noget
bredere vi skal gøre på det område her vi har jo set en voldsom udvikling på det her
at forslagsstilleren selv siger at det er vokset eksplosivt fra
det ethundrede og seksogtredivetusind lån i to tusind og fjorten
kr og det er jo en voldsom udvikling i forhold til det vi så bare fire fem år tidligere derfor
er der nok behov for at sætte lidt bredere ind og ikke kun se på
ude i samfundet udvikler sig
det her marked og der er nogle adfærdsmønstre som gør at vi synes at vi måske skal slå
så kan vi måske på et tidspunkt hvis regeringen vil være
lave en samlet pakke sådan at vi sikrer at vi i fællesskab herindefra
folketingsvalg jeg synes at det vil være det bedste hvis vi kan vedtage sådan en lovgivning så både borgere og virksomheder ved hvad de har at forholde sig til uanset hvad flertallet er på christiansborg
med min kollega og forbrugerordfører fru karin gaardsted inden jeg skulle
og spurgte om hun havde været ude at tilkendegive at vi
en snak med journalisten om hvordan søren det kan være opstået men i hvert fald
i min ordførertale kan det her med
det her med otte og fyrre timersreglen jo er noget der er blevet omgået ved at der har været en kreativitet i markedet derfor synes jeg at vi
sætte os ned og se på om vi kan lave en samlet aftale på det her område det synes jeg ville være bedst for borgerne forbrugerne og for virksomhederne sådan at de ved hvad de har at forholde sig til
for eksempel det her med at låneudbyderne
at vi skal få hegnet den der otte og fyrre timersregel ind på en
at man ikke kan omgå den jeg hører også fra ministeren i talen at det er det ministeren er ved at få undersøgt
i noget konkret viden også kan lave en forbedret lovgivning
område vi synes at det er svage mennesker der bliver udnyttet af nogle ågerkarle og
her kviklånsmarkedslovgivning sådan at vi ikke
sagt at ministeren er ved at indhente information om hvad der sker på det her marked blandt andet i
så den evigt pragmatiske socialdemokrat her vil selvfølgelig
går ud på det her marked og
måske kan stille krav til udlånerne om at de skal orientere sig i når de får en låneansøgning
at man har omgået det ved at
som en kassekredit det synes jeg også at vi i samme moment skal
har et ansvar for at gennemføre støjreduktioner så beboere langs silkeborgmotorvejen maksimalt får en støjbelastning som angivet i vvm redegørelse tre hundrede og tre for kombilinien fra
den der ligger til grund i to tusind og seks da silkeborg kommune beslutter
og tre og tredive som ligger til grund for lov
en hundrede og ti fra januar to tusind og ni men det der er samstemmende
at den støj som man på det tidspunkt forventer vil komme fra silkeborgmotorvejen
kan ses er realiteten efter at
men kører vi længere hen mod hvinningdal og ud til
kirkeby for at følge motorvejen det vestlige spor
støj og det er en støj der ligger over den støjgrænse
er i gang med at forbedre noget på strækningen det er så ikke på den strækning vi taler om nu
har erkendt at der er en række borgere her som i god tro har
i dag har en ulidelig støj når de går rundt uden for deres hus og der er folk der har boet i deres huse i funder kirkeby i mange år som også i dag er mere støjplaget end
forudsagt med de forskellige vvm redegørelser fra to tusind og seks og to tusind og otte
når man har truffet sin beslutning i silkeborg på baggrund af
der ville komme et bestemt støjniveau
vejdirektoratets ansvar netop at udbedre og sænke støjen
kørt over af staten her repræsenteret ved vejdirektoratet
politisk sag silkeborg kommune har
lavet den her advokatundersøgelse
at støjniveauet i det her område ved buskelund ville være langt lavere
ansvar repræsenteret ved vejdirektoratet at bruge de penge der nu er i overskud fra projektet
at støjen ville være med andre ord er silkeborg kommune i fuldstændig god tro da man vedtager en lokalplan så anlægger vejdirektoratet motorvejen og den får et alt alt for højt støjniveau
mange mange boliger bliver støjplagede
eller ej det handler om at
eventuelle fremtidige projekter som skal reducere støjen langs silkeborgmotorvejen
sat nogle projekter i gang for omkring firs million
og at det er helt tydeligt at der også er behov for gøre det på den vestlige del omkring buskelund hvinningdal og funder kirkeby
man sige i al beskedenhed snusfornuft
ligger inde med en kæmpestor viden omkring hvordan
derfor ved vejdirektoratet jo også med stor sandsynlighed at der ikke kan tilstøde de helt store overraskelser der kan ikke findes en ny grauballemand der kan ikke findes en ny fugleart eller museart
som der helst ikke skulle opstå nogle store budgetoverraskelser omkring derfor spørger
til sidst sidder og har støjreduceret for halvtreds procent af hvad der var i rammen og så skal sende halvtreds procent tilbage til staten samtidig med at der sidder en masse borgere
ikke har fået støjreduceret det som de egentlig
sund fornuft i det her altså når man har et projekt
ikke vil opstå nogen overraskelser ligesom vi har set med andre store anlægsprojekter fordi man
været igennem hele området og har anlagt noget som fungerer ret godt lige på nær det her med støjen
så kunne man jo godt fra politisk side sige jamen skal vi prøve at afsøge om der til det her projekt er en enighed om at man godt på det her område lige kunne sørge for at man også får brugt alle pengene
for eksempel noget med støj at der skal korrektionsreserven være meget meget lille sådan at man sikrer sig at der er mest muligt der er bundet til rent faktisk at udføre nogle støjforbedringer som
ministeren har allerede redegjort for indholdet af beslutningsforslaget så jeg vil gå mere
dag fastsætter selskaberne hver især
egne strategier for ansvarlige investeringer og det gør de i henhold til en
lovgivning som siger at pensionskasserne skal investere deres aktiver så medlemmernes interesser varetages bedst muligt og medlemmernes interesser kan indbefatte at pensionskasserne fastsætter en investeringsstrategi
investments og det er mit indtryk
finansielle sektor i danmark følger de principper i fastlæggelsen af investeringsstrategier de gældende regler giver således pensionskasserne mulighed for at fastsætte en investeringsstrategi som tager særlige hensyn
siden januar to tusind og seksten har pensionskasserne i danmark med implementeringen af solvens
hvordan går det så med at efterleve samfundsansvar i pensionskasserne som sagt
i dag muligt for pensionskasserne at prioritere og varetage samfundsansvar i forbindelse med
en åbenhed om investeringsstrategierne fordi regnskabsreglerne jo pålægger pensionskasserne
redegøre for deres politikker for samfundsansvar pensionskasserne er i dag forpligtet til at redegøre for deres eventuelle politikker for samfundsansvar i medfør af de gældende regnskabsregler og som ministeren
gennemgang af pensionskassernes årsrapporter
vist at at de har udarbejdet investeringsstrategier og retningslinjer der sikrer at
samfundsansvaret varetages i
for nye tiltag og som ministeren også nævnte i sin
er der en arbejdsgruppe der har arbejdet
og jeg ser frem til som socialdemokrat og medlem af den finansielle forligskreds at vi selvfølgelig bliver inviteret over så vi
diskutere det her og se om der er nogle skridt der skal tages for at gøre det her bedre men derudover
var der også en konference for nylig i folketingets netværk
og der kom det frem fra nogle pensionskasser at man faktisk havde nogle begrænsninger i forhold til
spørge ind til det under udvalgsbehandlingen for
kan gøre et eller andet for at bidrage til at vores pensionskasser
at nå verdensmålene
en relevant debat som beslutningsforslaget rejser vi har regler på området som efterleves og jeg ser frem til at vurdere i den finansielle forligskreds om der kan være yderligere tiltag men samlet set
vi har nogle kæmpe formuer der ligger i
folketingets erhvervsudvalg været til møde
se på hvordan vi måske kan bidrage til at pensionskasserne i højere grad kan rette
selvfølgelig dels hvor de får en god forrentning for medlemmerne
hvor det måske er nogle ting der kan være med til at løse nogle af de politiske mål vi også gerne vil have herinde
skal selvfølgelig også sørge for at der er en god forrentning sådan at
demokratisk funktion i at
deres opfølgning er på det og hvad resultaterne er og så er der nogle medarbejderrepræsentanter
er nogle pensionskunder der også sidder med i i bestyrelserne og som kan øve
indflydelse på hvordan selskabernes
planlægges og evalueres der synes jeg
har alle muligheder for at komme ind og påvirke det i den rigtige retning så synes jeg også
fungerer på den fornuftig måde at hvis man for eksempel ser at der er nogen der ikke
styr på at investere rigtigt og at skatten heller ikke
at de lande man investerer i ikke er helt ordentlige jamen så retter man ind og ændrer sin strategi sådan at man
skal være medlem af og skal yde bidrag til garantifonden det er godt at vi nu kan skabe lighed for loven og skabe en klarhed så
forsikringstagere sikret i danmark fremover vil være sikret uanset hvor det forsikringsselskab som de har tegnet
med lovforslaget sikres det at garantifonden træder til og yder dækning for alle
finansieringen af fonden hvordan skal den foregå jo de udenlandske skadesforsikringsselskaber der
med det her lovforslag bliver medlemmer af garantifonden skal yde
engangsbidrag for at sikre at der er en hensigtsmæssig
engangsbidraget fastsættes til halvtreds kroner per police for en række forbrugerforsikringer som de udenlandske forsikringsselskaber har tegnet i danmark og som allerede er tegnet
om at deres forsikringer fortsat er gældende men at de ikke er sikret i tilfælde af
skadesgodtgørelse jeg hentyder til de bemyndigelser som erhvervsministeren får med forslaget og de bekendtgørelser som ministeren skal udstede samlet set er det et rigtig rigtig godt
må forvente at en virksomhed med rent mel i posen ved hvem der faktisk ejer den virksomhed
oplysningerne vi beder om burde være til at skaffe
det er også helt naturligt for mig at selskaber der ikke registrerer de reelle ejere i sidste ende skal kunne tvangsopløses ved skifteretten
det har store konsekvenser hvis virksomhederne ikke leverer de nødvendige oplysninger virksomheder der ikke oplyser om
reelle ejere bliver dog ikke sådan tvangsopløst uden videre processen vil være at erhvervsstyrelsen sender et rykkerbrev til virksomheden så den har mulighed for at bringe forholdene
lovlydige selskaber har god tid til at få bragt oplysningerne om de reelle ejere i orden derfor mener jeg også
lovforslaget indeholder også flere elementer som vi
den sidste del af forslaget
har til formål at udmønte et element fra den erhvervspakke som regeringen indgik med dansk folkeparti og det radikale venstre
af initiativerne er at sænke kapitalkravet for selskaber der ønsker at etablere
vi grundlæggende skeptiske over for i høringssvarene advarer foreningen af statsautoriserede revisorer
de ligesom jeg mener at vi skal værne om
det bekymrende at kapitalkravet foreslås sænket fra de femhundredetusind kroner til firehundredetusind kroner
have høje krav til selskaber der vil etableres som aktieselskaber især fordi der er mange andre muligheder for at stifte kapitalselskaber med lavere kapitalkrav der findes iværksætterselskaber der nærmest er gratis at oprette og man kan etablere et
muligheder nok hvis selskaberne endnu ikke har en størrelse hvor de kan rejse kapitalkravet på femhundredetusind kroner samlet set
jeg bede ministeren om at opdele lovforslaget så sænkelsen af kapitalkravet bliver et separat lovforslag
kunne støtte op om de positive initiativer som lovforslaget indeholder og stemme imod det der handler om sænkning af kapitalkravet med disse ord ser
en konstruktiv udvalgsbehandling dog skal jeg lige tilføje
kan være i salen han er til en konference inde ved siden af
er hovedformålet med det lovforslag som vi nu behandler
øgede testfaciliteter for store prototypevindmøller i danmark så vi også i fremtiden kan være konkurrencedygtige som som et avanceret produktionsland på vindmølleområdet erhvervets fortsatte udvikling forudsætter nemlig at industrien
gode muligheder for at teste nye vindmøller i nærheden af virksomhedernes udviklingsafdelinger her i landet testfaciliteterne er med til at fastholde investeringer og
særdeles vigtigt redskab til at understøtte nedbringelse af omkostningerne ved vindenergi megavind som er et strategisk partnerskab for vindenergi
i danmark og at der er brug for at kunne teste højere møller end det er
prototypevindmøller lovforslaget åbner således også mulighed for at hvert af de to testcentre kan udvides med to nye testpladser til prototypevindmøller til i alt seksten testpladser
høvsøre og med lovforslagets vedtagelse bliver erhvervsministeren
skal vi jo være ærlige og og erkende at pladserne til de nye testvindmøller selvfølgelig vil påvirke natur og mennesker
noget erstatningsnatur i områderne og det er også rigtig rigtig positivt med den dialog med lokale borgere i almindelighed og de direkte berørte lodsejere i særdeleshed der har været samt at lokale og offentlige høringer og
og ser frem til at testcentrene med fremtidens forskning vil skabe flere investeringer og dermed mange nye arbejdspladser inden for
sige at alternativet er positive over for lovforslaget
udstyr ikke anvendes til at krænke menneskerettighederne i de lande som danske virksomheder
anvendelsesmulighed af produktet som ikke giver
men kun et bredt smil over de gode danske arbejdspladser som eksporten af det kan skabe her i danmark på den anden side kan der være en anden anvendelsesmulighed af produktet som betyder at hvis det falder i de forkerte hænder
kan det bruges til at overvåge og undertrykke folk
skal sikres at danske virksomheder ikke eksporterer
for et par år siden så vi jo desværre at
gode nok og derfor derfor var der danske virksomheder som
skeptiske over for derfor synes vi
at der er grundige procedurer og en god myndighedskontrol som sikrer at de danske virksomheder som modtager ordrer fra personer virksomheder og myndigheder i lande hvor
jeg synes det er vigtigt at repetere at vi
dag har en god kontrol på området
omfattet af eksportkontrolreglerne
de skal vurdere om deres produkt opfylder de tekniske
afgøre om produktet kræver tilladelse ved eksport
kan man jo kontakte erhvervsstyrelsen som så igen kan trække på viden fra fra forsvaret er der virksomheder som eksporterer uden at have den fornødne tilladelse
tale om en overtrædelse af lovgivningen og derfor
det kan være lige fra en påtale
under skærpede omstændigheder helt op til seks års fængsel med andre ord
de personer i virksomhederne som træffer beslutning om eksporten i hvert fald en motivationsfaktor for ikke
sælge til nogle nogle lande og modtagere som vil
sådan at erhvervsstyrelsen skal følge eus dual use eksportkontrolforordning
indeholder en række hensyn som skal vurderes når den beslutter om der skal gives tilladelse tilladelse eller afslag når virksomhederne søger om tilladelse hos erhvervssytelsen
inddrages andre myndigheder som ministeren også var inde på nemlig forsvarets efterretningstjeneste og politiets efterretningstjeneste til at se på om der er nogle kritiske oplysninger om de
har der for få år siden været nogle problemer med ordningen her så vi hilser
varsler nye tiltag der skal stramme op
hver enkelt ansøgning og eksport af
danmark jo i dag er blandt et af de få eu lande som har
virksomhederne skal indsende sammen med en eksportansøgning så her har danmark altså taget et yderligere skridt
kommissionens forslag om en ny dual use forordning jo også på vej den blev fremsat i september to tusind og seksten
mener vi generelt at det er vigtigt med ensartede eu regler for ellers
produktion til lande med svagere kontrol af eksporten og så er vi jo lige vidt så vi hilser altså
forhindre at det her udstyr kommer i de forkerte hænder men vi synes dog at det
for drastisk skridt at tage med et decideret forbud
som i fremtiden ser ud til at blive endnu mere finmaskede så derfor
der kan jo være ganske legitime formål med
eksportere nogle produkter til de her forskellige lande