syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
velstandssikrede demografiske træk
procent af bnp kan jo udvides til en
man kan stille krav om at fjerne sanktionerne og erstatte dem med løbende overvågning henstillinger eller følg eller forklar princippet eller gøre sanktionerne lempeligere om man vil så de udmåles over en fire årig periode og ikke hvert år som nu
vi er grundlæggende modstandere af budgetloven som institution vi mener den har ført til uhensigtsmæssig brug af offentlige midler den har skabt en spændetrøje som har ført til mindre forbrug
vi ser meget frem til at der kommer en revision af budgetloven som måske ikke fører til en skrotning men
så i hvert fald fører til så mange ændringer af budgetloven at vi får en fornuftig fornuftig måde at styre
med så mange revisioner at det måske ikke bliver en skrotning men i hvert fald
budgetloven enhedslisten er modstandere af budgetloven og derfor kommer vi heller ikke til at stemme for l to og l tre som som vi heller ikke har gjort ved tidligere behandlinger
kunne løfte sløret lidt for hvilke tanker finansministeren og regeringen i øvrigt har i forhold til hvad man kan kigge på af ændringer af
jeg kom selv med nogle ideer til hvad man man kunne kigge på og jeg tænker på om finansministeren så også lige kan løfte sløret for hvad
af offentlige kroner ved at man skynder sig at bruge budgettet
være rigtig væsentligt men jeg tænker også i disse klimatider hvor vi jo skal lave en en hurtig grøn omstilling og investere i i vedvarende energi og solceller og andre ting
være godt hvis man vedtager en positivliste hvor man siger den her type investeringer
for klimaet og kampen mod klimaforandringer dem kan man undtage
muligheder og jeg ved ikke om finansministeren er klar til at melde ud her men jeg synes
der er mange måder man kan revidere budgetloven på som giver rigtig god mening
varmt bakke op om det her lovforslags intention og tilgang lovforslaget
ved at opdele aktierne i a klasse og b klasse
kan man skabe en forskydning mellem aktiernes handelsværdi og aktionærens anskaffelsessum så størstedelen af anskaffelsessummen henføres til b aktierne selv om deres handelsværdi egentlig er lavere selv om der samlet måtte være gevinst på aktierne
kan b aktierne efter den her metode overdrages skattefrit eller der kan ligefrem udløses et skattemæssigt tab som kan bruges til at minimere skatten og det er rigtig godt at det her hul bliver lukket så foreslås det at lukke en række huller om gæld
fordringen har fradragsret for tab og det foreslås at justere reglerne således at der også sker beskatning eller fradragsbegrænsning i den situation
erhverver fordringen fra kreditor det er også
hvor der vil ske en beskatning af merafkastet og det er
til at sige at vi egentlig ikke synes at lovforslaget går helt langt nok i forhold til kapitalfondene for vi synes at man ikke kun burde kigge på
men på selve kapitalfondenes beskatning i danmark som pt er ikkeeksisterende og det skyldes to for
ved umuligt at få beskattet disse fordi de personer og de selskaber som indgår jo
tale om rigtig mange aktører flere hundrede måske de kan være placeret i skattely og andre ting
til at ske en beskatning af hele den indtægt af alle de penge der bliver tjent i kapitalfonden
så vil nogen måske sige jamen vi
fast driftssted i danmark og
i et skattely det kan være delaware i usa eller
kvittere for at regeringen har valgt at fastholde de danske cfc regler
andre dele af skatteundgåelsesdirektivet som vi har diskuteret
der bliver betalt skat af den indkomst som
foreign company handler jo om at opstille nogle objektive regler for hvornår den beskatning skal foregå det nogle værnsregler som virksomhederne skal leve op til
kræve en individuel så at sige håndholdt undersøgelse
skattekontrollen frem for
det vil være en undergravning af de værnsregler
er substanstesten ikke vejen frem det vil være en underminering af hele ideen intentionen
cfc beskatningen og skatteundgåelsesdirektivet nemlig at man i højere grad får sikret at den skat der skal betales
skatteundgåelsesdirektiv skal være at svække
det arbejder imod ånden i lovforslaget så vi er glade for at regeringen i det store og hele bibeholder det nuværende det nuværende værnsniveau
i cfc reglerne så er
i forhold til cfc reglerne som handler om at man vil give koncerner valgmulighed med hensyn til om det er datterselskabernes cfc indkomst eller den samlede indkomst der skal medregnes det er lidt teknisk men
kan de borgerlige måske også anerkende i debatten i dag at der er tale om en administrativ lempelse så vidt vi læser det som handler om at hvis
datterselskab er placeret i et land som har en højere
end den der er i danmark så vil det være
indlysende at det selskab nok vil vælge at blive beskattet i danmark
kan man have nogle administrative lempelser her i forhold til at gøre det nemmere for virksomhederne at
det er noget teknisk og det kommer vi nok til at stille nogle lidt tekniske spørgsmål til i lovforslaget
der også justeringer vedrørende transfer
er også
og den kan vi også støtte sluttelig er der ændringen og
nogle borgerlige partier her omkring substanstest af
fradragsreglerne for endeligt underskud
den betyder jo at selv om et selskab aktivt har valgt ikke at have sambeskatning
kan selskabet alligevel få fradrag for et endeligt underskud af sit
kan man så få i danmark kort sagt når et dansk selskabs franske afdeling går konkurs og likvideres står man tilbage med et tab
for der er jo ikke noget skattemæssigt regnskab
hvor man kan få fradrag for tidligere års underskud
skal man så kunne komme hjem til danmark med det underskud
symmetri i skatteretten at indtægt beskatning og fradrag hænger sammen normalt vil man jo ikke kunne få fradrag i et land hvor man ikke har betalt skat men det mener eu så man skal kunne i
hvor man står med et endeligt underskud
et meget meget mærkeligt princip men eu domstolen mener altså at det vil krænke den frie etableringsret hvis ikke en konkurs i et fransk selskab skal kunne tørres af
på det mener jeg er endnu et eksempel på at eu har en problematisk indvirkning på dansk lovgivning og vi vil meget gerne have kvalificeret lovbehandling
at den danske statskasse nu skal til at betale for alle
gået formand men hvis jeg lige må bruge et minut ekstra
det vi mangler simpelt hen at finde ud af hvad det her reelt kommer til at koste
om fradrag for udenlandske underskud når man i princippet sådan set slet ikke burde give fradrag
hvis vi skal have en diskussion om substanstest og en større diskussion af reglerne om international sambeskatning synes jeg helt klart også at det her må blive en del af diskussionen for her har vi altså at gøre med nogle danske regler som er meget lempeligere meget lempeligere
skal have nogle skatteregler som sikrer at vi får de penge i kassen
skrues sammen på en sådan måde
fornuftige og så lidt bebyrdende som muligt
en administrativ byrde men vi mener ikke vi unødigt pålægger virksomhederne en byrde i den her sammenhæng
indfører nogle regler som er for firkantede men på den anden side også indfører nogle regler som rent faktisk virker og en substanstest sådan som herre rasmus jarlov har talt for
underminere hele intentionen og ånden i de her regler og derfor
er vi ikke tilhængere af en substanstest
en skattelovgivning som rent faktisk fungerer og som betyder at vi får den skat vi skal
har herre rasmus jarlov ikke muligheden for at tage ordet en tredje gang men herre rasmus jarlov må da også anerkende at hvis man indfører en
skal der være en håndholdt individuel tilgang til hver enkelt virksomhed som vil lægge
nok skal tilføres mange ekstra ressourcer til skattekontrollen for
ved at indføre en substanstest og det håber jeg i hvert fald også at det konservative
og i forhold til de meget lempelige regler der eksisterer
cfc regler og andre regler som handler om
for skatteundgåelsesdirektivet og som handler om international sambeskatning
i henhold til det det som jeg nævnte i min ordførertale under l fire det punkt vi havde lige før som handler om hvordan vi skal sikre os at kapitalfonde som operer i danmark og køber virksomheder
betaler den skat som de burde hvilket de jo ikke gør
ked af hvis det ikke fremgik tydeligt af
mit svar i første omgang men hvis
der er partier som går ind og gerne vil diskutere
de cfc regler der foreslås her mere indgående
at hvis det er en generel diskussion om hvor snittet ligger i forhold til skattekontrol og administrative byrder og sikring af at de skatteregler vi har
som bør indgå i den diskussion hvor vi har
meget lempelig beskatning i danmark og hvor vi burde have en mere
nogle objektive kriterier for hvornår man er skattepligtig
ikke er nogen objektive kriterier men at man går ind og laver en substanstest
og så øger man mulighederne for at der kan blive gået uden om skattekontrollen og så er det rigtigt at
en rimelig beskatning
set i lyset af de skatterabatter der er blevet givet til de rigeste i de sidste mange år herunder også til selskaberne
der kommer virksomhederne til gavn og så synes vi simpelt hen bare at virksomhederne også skal bidrage samtidig
skattelovgivning som giver mening og som ikke er gennemhullet
synes vi at snittet er lagt rigtigt i den måde som lovforslaget
det er det af så er der en anden diskussion
også er relateret som handler om hvad skal niveauet for selskabsskatten være og i den diskussion
liberal alliance ønsker at sætte selskabsskatten meget ned jeg ved faktisk ikke hvor langt liberal alliance ønsker den skal sættes
det at drive virksomhed i danmark handler ikke kun om hvad for en skatteprocent der bliver betalt det handler også om god infrastruktur veluddannet arbejdskraft effektiv offentlig
forvaltning og mange af de andre ting som gør at det er
og godt at kunne starte en virksomhed
vil udvide ordningen om at man kan vælge privat inkasso eller selv inddrive pengene til alle ikkestatslige
men vi er bestemt positivt indstillet over for at se på kommunernes mulighed for at inddrive flere penge vi kan
hvor gode kommunerne er til at lave inddrivelsen vi kunne jo også se
og hvordan det har udviklet sig katastrofalt
med nedlæggelsen af tusindvis af stillinger da man
nogle it systemer som som overhovedet ikke fungerede og vi kan så se at når kommunerne så får noget af opgaven tilbage
også dansk folkepartis bekymring vedrørende den enorme offentlige restancemasse det skal vi simpelt hen have gjort noget ved og vi var derfor
også med i aftalen om styrkelse af den offentlige gældsinddrivelse og vi går sådan set altid ind med åbent sind og modtager forslag til hvordan vi kan
for skattemoralen og for retsfølelsen på skatteområdet
gælden til det offentlige bare stiger og stiger nu er vi gået igennem loftet sådan
er en fordobling i løbet af få år og
hvor katastrofalt det har været at vores skattevæsen er blevet sparet i stykker og mishandlet og smadret
heldigvis er vi nu nået
hvor der bliver tilført næsten næsten to milliard kroner
en genopretning af skatteforvaltningen så nu er vi på rette spor efter at have mishandlet vores skattevæsen i årevis det er trods alt godt
ordning som indgår i og tres om at kommunale forsyningsselskaber skal kunne vælge privat inkasso frem for offentlig
men den aftale indebærer sådan set
på alle de gældsposter som er det rene spaghetti kan man roligt sige i forhold til det
om gældsposterne er retskraftige og om de indeholder de rigtige data som gør at man kan inddrive dem på det tidspunkt hvor der ligesom er kommet styr på det og man har
benytte sig af privat inkasso der må vi sige at
set er for tidligt ude i forhold til det der ligger i den aftale vi har indgået og
vil vi også i den sammenhæng sige at at det at vi igennem så lang tid ovre i skatteministeriet under den tidligere regering fik at vide at der var styr på it systemerne
der var en tidsplan at det kørte og at budgetterne ville holde i forhold til inddrivelsessystemet jo jo også effektivt har lukket ned for den diskussion som vi rigtig gerne har villet have i enhedslisten om at man kunne ansætte flere folk til manuel inddrivelse altså hænder levende mennesker
fordi vi har fået alle mulige eventyrhistorier om hvor godt det gik
så har den diskussion været lukket ned og så synes vi det er lidt absurd at at det der så kommer
fordi vi ikke har fået sandheden om hvordan det i virkeligheden så ud under den tidligere regering
mere privat inddrivelse i stedet for at
gældsstyrelsen altså inden for skatteforvaltningen så på den måde synes vi
vi kan derfor ikke støtte forslaget her men vi er enige i at det er er nødvendigt og fornuftigt at se på hvordan kommunerne kan løfte en større del af opgaven her
vi sige at den del af forslaget som
omhandler lige præcis det det synes vi er relevant at tage op
vi vi synes det er forkert at åbne op for at det private kommer kommer ind på det her område og det handler
når man når man laver inddrivelse men
også opkrævning og når det handler om kontakten til borgerne på på
det ligger i det offentlige frem for at det skal ligge ude hos måske flere forskellige private inkassofirmaer som der jo så skal holdes øje med fra kommunens side for at sikre
så så vi tror at opgaven
og mest hensigtsmæssigt
snakker om inddrivelse snakker vi om at der skal laves individuelle betalingsaftaler og det vil sige i stort omfang jo handler
og indgå en konkret individuel aftale med den enkelte borger om hvordan vi som fællesskab sikrer at de penge der skyldes kommer i kassen men selvfølgelig bliver gjort på en sådan måde
man får som skatteordfører i forhold til at se hvordan det her kører på statsligt
meget tættere økonomistyring og også er meget tættere på borgerne så der er meget der taler for at
være rigtig gode til at til at løse den her opgave og det er noget af det vi skal
får gavn af den her ordning hvis man så kigger på de
den her ordning som som den tidligere regering ønskede der kan man jo se at de ti procent rigeste
socialt skæv ordning er det ikke sådan at
tallene sådan set taler deres meget tydelige sprog om at det her er er vældig socialt skævt
og at vi derfor får en mere socialt retfærdig ordning ved at afskaffe den her ordning og bruge pengene til nogle fornuftige ting det kunne være til en forbedring af psykiatrien eller til
i danmark være omkring halvtreds procent af befolkningen og det er den jo ikke så der er jo en kraftig overrepræsentation
af folk der betaler topskat som får gavn af den her ordning i forhold til
jo også det som tallene viser når man kan se fyrre procent af det som den her ordning koster går til de ti procent rigeste derfor er den socialt skæv og derfor skal den afskaffes
det vi gør nu og så bruger vi pengene på noget fornuftigt vi styrker psykiatrien vi styrker daginstitutionsområdet vi styrker hospitalerne
og afgiftsnedsættelser som den tidligere regering fik vedtaget i løbet af den seneste
også en fjernelse af skatten på fri telefon med videre
og tyve og det var ikke fordi
den tidligere regering sammen med dansk folkeparti aftalte skatte og afgiftsnedsættelser som vil koste næsten to og tyve milliard kroner varigt om året og det er jo også en af forklaringerne på at
vi har set en velfærd som er blevet forringet som er blevet udsultet vi har set at
det er jo så heldigvis også sådan at vælgerne ved valget ønskede et nyt flertal
styrket velfærd vi skal have en bedre psykiatri vi skal have et løft i daginstitutionerne vi skal have flere penge til folkeskolen vi skal have en ny retning for danmark og til at finansiere det
skal vi jo også rulle nogle af de asociale og skæve skattenedsættelser tilbage for at finde pengene til at løfte
det lovforslag vi forhandler i dag er jo en udløber af finanslovsaftalen som netop er blevet indgået
aldrig har givet den store mening hvad skulle den store samfundsmæssige gevinst være ved at man gjorde arbejdsgiverbetalt telefon og internet skattefrit vi har meget svært
som nogle borgerlige partier har måske alle at enhver skattelettelse
er en god skattelettelse fordi man generelt mener at skatterne er for høje
i enhedslisten er vi simpelt hen uenige siden anders
der blevet givet skattelettelser for omkring halvtreds milliard
og man kunne blive ved prisen for de mange skattelettelser har været at pengene
fra enhedslistens side er prioriteringen klar vi vil simpelt hen hellere bruge pengene på at løfte velfærden end på at give
som ovenikøbet primært kommer de rigeste
en skattelettelse på fri telefon og internet er en skæv skattelettelse vi kan jo se på svar fra skatteministeriet
at næsten fyrre procent af det som ordningen ville koste
ville blive givet til de ti procent rigeste i danmark næsten tres procent
pengene ville gå til de tyve procent rigeste så nej det er ikke den hårdtarbejdende lønmodtager som
det er specialkonsulenten det er chefkonsulenten
kroner om året på at polstre vellønnede danskeres lommer endnu mere ved at give den her skattelettelse derfor stemmer vi selvfølgelig for det her forslag fordi det er fornuftigt og fordi det er en del af finanslovsaftalen for
den skat som man bør betale fordi det er et medarbejdergode
i virkeligheden er det en en temmelig gunstig ordning
en differentieret sats alt afhængigt af om man har
og ti eller om man har den nyeste
så i næste måned når priserne har ændret sig igen skal vi så justere satserne
en arbejdsgiver måtte vælge at være fedtet jeg tror at det var det der var herre rasmus jarlovs ord
i det tilfælde har man så muligheden for
at købe sin egen telefon men
noget i det her lovforslag som tvinger nogen til at købe telefon
så skulle man lave differentierede satser alt efter hvilken mobiltelefon
kommer man ikke som som lønmodtager til at betale mere end det
vil konsekvensen jo bare være at der vil være nogle som får en arbejdsgiverbetalt telefon som får en meget dyr telefon som vil blive meget overkompenseret
også ville være socialt skævt jeg synes det er vigtigt at holde fast i at når vi ser på hvordan fordelingsvirkningen er af det som som de blå partier har vedtaget inklusive herre rasmus jarlovs parti så er
en camoufleret topskattenedsættelse som primært går til de rigeste ti procent og når vi nu synes at
de rigeste skal skal bære en større del af byrden og igen skal til at betale en smule mere til fællesskabet også
at have sin egen telefon
så undgår man det økonomiske tab som vi taler
konsekvensen af det rasmus jarlov siger ud over at omtale den her ordning som om den skulle være sådan nærmest socialt retfærdig hvilket den
det stik modsatte og tallene taler
at sætte grænsen ned som jeg kan høre indirekte
være at man man sådan
socialt skæv ordning her ikke
vil blive heftigt overkompenseret og det vil typisk være folk i den tunge ende
det her lovforslag består jo af to forskellige dele det består af en forlængelse af den
i dag betales der jo en lavere elafgift når man bruger opstillede ladere end den
elafgift vi støtter en forlængelse for at fremme elbilerne og det øvrigt også en del af
om at ændre afgifterne i forbindelse med et højere iblandingskrav
der kommer et højere iblandingskrav fordi man skal leve op til nogle eu regler i
iblandingskravet for at leve op til de eu regler
og tyve men en højere iblanding giver ikke en bedre miljø eller klimaeffekt
iblandingskravet gør sådan set
det også partikelforureningen fordi der ikke er den samme rene forbrænding
tager fødevarer ud af munden på fattige mennesker rundt omkring
godt tænke os at få det her lovforslag delt op for vi ønsker selvfølgelig at stemme for den del som vedrører finansloven men vi ønsker ikke at støtte den del af lovforslaget som
de finanslovsforhandlinger som netop er afsluttet og det indeholder
afgifter har jo en tendens til at ramme socialt skævt da de oftest er flade og dermed rammer lave indkomster relativt hårdere
enhedslistens udgangspunkt at afgifter skal
nogle positive effekter for eksempel på miljøet folkesundheden eller lignende før vi typisk vil støtte dem hvis det handler om at sikre penge til velfærd
vi som udgangspunkt altid gå efter de progressive skatter på indkomst og formue det her lovforslag indeholder heldigvis nogle afgifter som vi godt kan forsvare
øge afgiften på bæreposer og det vil jo selvfølgelig medføre
et provenu som vi kan bruge til andre tiltag på den grønne omstilling men det vil også medføre mindre affald
nemt når man holder fødselsdag i parken at man ikke
skal slæbe porcelæn og glas med fra køkkenet men engangsservice sviner i det offentlige rum det er jo skidt for miljøet og det fylder i affaldscontainere derfor er det også fint at øge afgiften
ved at bruge almindeligt service vi synes ikke at der kun er tale om rent symbolsk indhold her
en afgiftsændring kan jo være med til at skabe en kulturændring men der er selvfølgelig også tale om at det er
vi får nogle penge frigjort blandt andet til de
den grønne omstilling som ligger i forlængelse af en finanslov som jo er den grønneste finanslov som det her land nogensinde har set og de indtægter der kommer
det oprindelig blev fremlagt for i lovforslaget fremgår det
hæve afgiften med fem kroner i to tusind og tyve og yderligere fem kroner i
analyser viste dog at
ændre adfærden altså få færre til at ryge
altså hvor statens indtægt voksede mest yderligere afgiftsstigninger ville derimod mindske provenuet
i forhold til at flere vil stoppe med at ryge og færre vil begynde derfor er vi sådan set også glade for i enhedslisten at vi i finansloven for
og tyve har aftalt en stigning til fem og halvtreds kroner i
rigtig glade for og stolte af det er den bedste finanslov der er indgået i rigtig rigtig mange år og på det grønne område er de den grønneste finanslov som det her land har set
øge ligheden i samfundet og det vil den gøre blandt andet fordi vi har nogle finansieringselementer som som det vi har diskuteret tidligere i dag om
man nu skal beskattes af fri telefon en skattelettelse som er en camoufleret topskattenedsættelse
som som blev aftalt før valget og som vi nu heldigvis afskaffer
øger ligheden i samfundet vi kan også se det ved at den stigning i det offentlige forbrug som der
folk med lave indkomster også får forøgede forbrugsmuligheder det vil også øge ligheden
kan få en afklaring hvis de har været længe i kontanthjælpssystemet sådan
været på fra starten af igen et tiltag som vil have en lighedsskabende effekt så
det rigtigt og det må man jo bare erkende
vil have en ulighedsskabende effekt her og nu for en bestemt gruppe mennesker og hvis det stod til os så vi gerne at det var blevet fulgt op af for eksempel
en hævning af den grønne check eller andre tiltag som som kunne kompensere for det enhedslisten har ikke halvfems mandater
så en finanslov er også et kompromis men jeg vil dog sige
selv uden de tiltag som enhedslisten godt kunne tænke sig kom til yderligere ud over selve afgiftsstigningen så kan vi også godt stå på mål for forslaget som det ligger i sig selv fordi det vil have en sunhedsskabende effekt og
det tror jeg herre ole birk olesen er enig i at en sænkning af topskatten ikke har den sundhedsskabende
det er et pudsigt argument at det skulle have sådan en sundhedsskabende effekt hvis man hvis man tænker topskatten fordi det angiveligt skulle få flere i arbejde altså
som også bygger på at de antagelser som der ligger i finansministeriets regnemaskine
at det er antagelser som hviler på et meget tyndt grundlag og som har
jeg tror at herre rasmus jarlov refererer til den
beregning af ginikoefficienten som man har kunnet læse på finansministeriets hjemmeside
der er det sådan at der med de tiltag der ligger i finansloven hvis man regner stigningen i afgifterne på cigaretter
en stigning i uligheden som den er beregnet med ginikoefficienten som jo er et centralt mål når vi når vi beregner uligheden men som
bare heller ikke omfatter alting
også diskussionen både ved åbningsdebatten og ved førstebehandlingen af
betale arveafgift hvis man er arving til en familieejet virksomhed skal man nu betale den arveafgift som alle andre betaler
der vil ligge for kontanthjælpsmodtagere som har været meget længe i systemet og som nu vil få bedre mulighed for at komme over på den rigtige ydelse ligger heller ikke i den beregning hele afskaffelsen af muligheden for at lave forældrekøb
ikke beregne alt inden for ginikoefficienten
det her er en finanslov som faktisk også øger ligheden også selv om man med ginikoefficienten ikke
det er da ikke hykleri at sige tingene som de er og
jo fuldstændig åbenlyst at den stigning i det offentlige forbrug der er er klart lighedsskabende det er fuldstændig åbenlyst at det at vi ruller bo og gaveafgiften tilbage
arvinger til til familieejede virksomheder nu skal betale det samme i bo og gaveafgift som alle andre mennesker i det her land har en klar lighedsskabende effekt men det kan ikke måles i
er det også en politisk vurdering for
skal indgå i finansloven eller ej selv om ginikoefficienten når man regner cigaretterne med viser det forkerte
også uden de tiltag som enhedslisten ville have foretrukket også var en del af det her det vil sige
målrettede rygestopkurser for socialt udsatte
en finanslov men vi står fuldt ud på mål for det der er vedtaget her fordi det har en klart sundhedsfremmende effekt det vil forhindre at
rygere i fremtiden og det vil jo også gælde blandt de socialt udsatte det
de sociale negative effekter
der vil være for nogle grupper ved at man hæver cigaretpriserne
det er ikke al vores politik vi er kommet igennem
mere med i finansloven af
det løft af psykiatrien som vi er kommet igennem med
gå igennem loftet så vi går over det fulde demografiske træk vi går
de offentlige udgifter og den offentlige sektor ikke sakker bagud
det er resultatet af den her finanslov hvorfor har socialdemokratiet så kun en målsætning om at væksten i det offentlige
skal stige med det demografiske træk når man kunne have målsætningen om at væksten i det offentlige
skulle stige i takt med det velstandssikrede demografiske træk eller
være lidt mærkeligt at lave en finanslov til næste år
en situation hvor væksten i det offentlige
i samfundet generelt endda lidt mere hvilket kun er rimeligt når der skal ryddes op efter mange års nedskæringer og forringelser og så siger
hvorfor skal vi ikke igen gøre det til det neutrale udgangspunkt fordi det demografiske træk i sig selv jo vil føre til at det offentlige sakker bagud i forhold til resten
at den her finanslovsaftale skal være mindre hvis det stod
derefter spørge hvad det så er der skal udgå som
derfor vil jeg gerne spørge igen hvor mange hundrede millioner eller hvor mange milliarder mindre skulle den her
være hvis det stod til venstre
skal ryge ud er det psykiatrien er det kampen mod social dumping er det folkeskolen der ikke
vi nedskæringer og forringelser i den offentlige sektor over en bred kam vi så at væksten i det offentlige
i forhold til ældreområdet står jeg her og kigger på
en rapport fra foa fra starten af det her år som jo viser at serviceudgifterne per ældre også faldt
når der nu kommer en finanslov som har massive aftryk fra enhedslisten
den bedste finanslov i rigtig rigtig mange år den bedste finanslov for velfærden
finanslov som jo også vil styrke
nu og her vil jeg bare gerne spørge ind til hvordan det kan være at dansk folkeparti vil fjerne finansieringsforslag som jo styrker
hvad er det for nogle ting der skal pilles ud af den her finanslov
uddannelsesloftet ryger vi fjerner omprioriteringsbidraget på kultur og
der er sket rigtig meget godt
det kunne vi jo for eksempel have gjort hvis ikke der var blevet hevet det finansieringsforslag ud som jo indgik i det oprindelige finanslovsudspil fra regeringen nemlig
at der ikke skulle gives mulighed for at hæve loftet på aktiesparekontoen en konto
betale en meget lav skat af af de investeringer og det afkast man får på den og det er jo en ordning som er meget meget skæv og som vi burde have bremset ved at lægge et loft over og sige den ordning
ikke udvidet men det kæmpede de radikale jo rigtig meget imod og det endte med ikke at komme med i den endelige aftale det
de humanistiske og samfundsvidenskabelige uddannelser
brugt pengene til så kan vi ikke få
en lidt mere social tilgang fra de radikale når vi skal diskutere finansiering næste gang
ingen tvivl om at det er de ti procent rigeste i vores samfund det er
det bare jeg siger jamen hvorfor kunne vi så ikke bruge de penge
vi når langt i finansloven men vi kunne jo være nået endnu længere altså
skæve asociale ordninger når man kunne have brugt dem på for eksempel de humanistiske og samfundsvidenskabelige uddannelser det
ved folketingsvalget
var det jo for en gangs skyld ikke spindoktorer og politikere som satte dagsordenen det var forældres og bedsteforældres krav om flere voksne i børnehaverne der fyldte og det var klimabekymrede
og især mange unge som gjorde den grønne omstilling til et hovedtema ved valget når man ser på finansloven for
finanslov et godt første skridt og man kan da også tydeligt se at enhedslisten har været med til at forhandle finansloven det er faktisk den bedste finanslov i rigtig mange år og fra enhedslistens side
vi såmænd stolte af den finanslov vi har aftalt med de andre partier og vi vil gerne takke for det gode samarbejde vi har haft både med socialdemokratiet regeringen sf
at der er kommet en god finanslov ud af
ti år og vi har en finanslov som er historisk grøn finansloven er jo på den
klart eksempel på hvor skønt det er at være sluppet af med den borgerlige regering hvor skønt det er at vi har et flertal i folketinget som nu kan sætte en anderledes og positiv retning
finanslov skulle sende regningen til toppen og ikke til dem der har mindst at vi skulle give
måles i klimaregnskabet og det er lykkedes vi har
mens vi styrker velfærden og tager de første skridt mod at reducere drivhusgasserne med halvfjerds procent der er ting vi
at udlændinge i dag bliver straffet for at tage en uddannelse når uddannelse ikke tæller med ved optjening til permanent opholdstilladelse
sådan at man skal have haft ordinært fuldtidsarbejde i tre en halv år ud af de seneste fire år for at kunne få permanent opholdstilladelse før to tusind og seksten talte den tid man bruger på at uddanne sig også
der ikke bliver ro om dette område
andre områder som handler om at føre en politik der bygger på sund fornuft i udlændingepolitikken samtidig er der også rigtig mange forbedringer vi er stolte af nogle har vi fået igennem sammen med andre partier
hele finansloven men andre resultater må man sige bærer enhedslistens særlige fingeraftryk eller det er i hvert fald noget vi er gået særlig op i i forbindelse med forhandlingerne
tre eksempler på et af vores absolutte hovedkrav fra vi gik ind i forhandlingslokalet første gang var at give psykiatrien et akut løft allerede i
psykiatrien er gennem årene blevet glemt og forsømt igen og igen med den her finanslov gør vi noget
at vi har fået skaffet danmarks grønne investeringsfond mange flere penge at låne ud til grønne investeringer
under en finanslov under thorning schmidt regeringen låner blandt andet penge ud til investeringer i energirenoveringer og andre projekter der er med til at mindske vores
styrkelsen af netop danmarks grønne investeringsfond står for cirka en tredjedel af den samlede
opkøbe udpint landbrugsjord og omdanne det til skov og natur
det er også kommet med i finansloven
bliver de kommende klimahandlingsplaner som jo skal udarbejdes i forlængelse af
det tredje jeg vil nævne er at vi med finansloven for
og tyve får en historisk stor indsats mod social dumping vi har blandt andet fået halvtreds million
kontrollen med social dumping op på det højeste niveau nogen sinde vi har fået indført krav om id kort på offentlige byggepladser
national enhed til kontrol med statens arbejdsklausuler så de virksomheder der underbetaler deres ansatte kan blive opdaget og det er også lykkedes at få fjernet opholdskravet
dagpenge som udhuler dagpengeretten og skader løn og arbejdsvilkår
som vi også har stor andel i
tusinde voksne til at tage sig af børnene i landets daginstitutioner
løft af folkeskolen støtten i eget hjem til mennesker med handicap et stop for nedskæringer på uddannelser
næsten fem hundrede million og tyve som også vil kunne bidrage til en løsning af lærernes arbejdstidsproblem
også mange andre gode ting på uddannelsesområdet blandt andet ryger uddannelsesloftet og besparelserne på de samfundsvidenskabelige og humanistiske uddannelser og så siger vi
det er også en grøn finanslov hvor vi afsætter penge til jordudtagning rejsning af skov cykelstier elbusser og kollektiv trafik
også lige støtte i eget hjem til mennesker med handicap så ingen bliver tvunget
hvor støtten ophører i dag det er bare for at nævne nogle af de mange ting
så har vi jo også fået en finanslov som mindsker uligheden
finansministeriet at lave en beregning der er derfor ikke lavet en beregning af uligheden målt ved ginikoefficienten på hele finansloven men kun på delelementer
at rulle skattelettelsen for arvinger til familieejede virksomheder
finanslov der leverer varen
stor grøn omstilling
første skridt til dato og så skal vi for første gang i årtier til at øge ligheden og styrke velfærden så det er et første
i opgøret med en nedskæringspolitik
at vi har fået en god finanslov og vi glæder os også rigtig meget til at vi i de kommende år forhåbentlig kommer til at forhandle endnu flere
det var tydeligt at herre troels lund poulsen havde læst en artikel fra det venstreorienterede netmedie som hedder solidaritetdk
jeg giver udtryk for i den artikel og som
på delelementer og hvor der åbenlyst er lighedsskabende tiltag som der ikke er beregnet på og når der
ikke er beregnet på hele effekten af den stigende lighed der kommer ud af at vi investerer så massivt i øget velfærd både inden for psykiatri folkeskole daginstitutioner og kvindekrisecentre og på mange andre områder må
i sidste ende jo også altid være en politisk vurdering
delelementer som det har været muligt at lave en beregning på
kan herre troels lund poulsen ikke få ordet en gang til men herre troels lund poulsen må da også indrømme at det er rigtigt når man siger at der ikke
det er det centrale mål for uligheden men selv det centrale mål
kan ikke fange alting det var nøjagtig den diskussion vi i øvrigt havde under førstebehandlingen og det samme som herre troels lund poulsen også havde læst i artiklen inden
den skattelettelse som dansk folkeparti var med til at give på det her område
er pilskæv blandt andet fordi den også kommer milliardærarvinger til familieejede virksomheder til gode
at det her handler om mennesker som befinder sig allerøverst
i øvrigt en skattelettelse som de økonomiske vismænd gentagne gange har kritiseret og som jeg synes er en dårlig brug
bruger skattekroner på en måde som er ineffektiv end ved at bruge skattekronerne på en måde som er fornuftig så det er skævt det giver ingen mening og
er nogen grund til at tale udenom det vil det gøre
ikke vil ryge mindre af den grund og de vil så blive ramt der vil være mennesker der vil blive ramt
er at hvis vi skal forhindre at unge mennesker begynder at ryge skal de afgifter op og det vil jo på sigt også
der ryger mest blandt de unge i dag det er dem der har det svært det er også de unge på erhvervsuddannelserne så hvis vi på sigt vil skabe mere lighed
er det bare et rigtig vigtigt greb at få hævet afgifterne sammen med andre forebyggende tiltag
viser hvordan vi helt konkret med konkrete virkemidler kan nå halvfjerds procent reduktion af klimagasser i
og tredive vi finansierer det
det er kodeordet for os at alle de tre ting skal løses samtidig
ønsker vi fordi vi mener at det politisk er
eneste gangbare og rimelige men også fordi vi ikke får en grøn omstilling
regningen bliver sendt til dem der har mindst
til flyafgift er det også bare vigtigt for os ikke bare at hæve
det vigtigt for os at provenuet bliver ført tilbage
provenuet tilbage via den grønne check formålet skal være at der sker en kompensation af de mennesker som har små
vi sikrer at regningen ikke bliver sendt til dem der har mindst
hvordan radikale og enhedslisten tænker den grønne omstilling
man man øger uligheden eller den kan føres ved at man mindsker uligheden eller som minimum holder
os er det vigtigt at øge ligheden og vi opfatter det egentlig ikke som noget negativt hvis man
overkompenserer mennesker med med små lave indkomster det
øge ligheden i samfundet mindske uligheden og det opfatter vi
herre rasmus jarlov virkelig at den beregning der ligger
er blevet ført i finanslovene
har været en politik som har øget uligheden i danmark det kan
for forberedelse hvordan det konkret skal
børne og undervisningsministeren der kommer nogle forhandlinger i
nye år hvor hvor det skal fastlægges mere præcist men altså målet er klart flere lærere i forhold til forældrebetaling for minimumsnormeringer
her er jo også årsagen til at vi fra enhedslistens side i vores model for minimumsnormeringer som jo vil koste tre
reelt skal være sådan at der er en en tre en seks model i hver institution hele dagen og der ikke bliver lavet fikumdik med
at vikarer tæller dobbelt og og ledere tæller med så koster det
milliard kroner om året men hvis man derudover skal kompensere for den stigende forældrebetaling så koster det otte hundrede million
så for os at se koster minimumsnormeringer fire milliard om året fuldt indfaset og det er jo også derfor vi siger at de en
krav vi har ikke halvfems mandater vi vil kæmpe for vores synspunkter men det er jo fuldstændig rigtigt at hvis man ikke kompenserer forældrene for den stigende forældrebetaling så lægger man jo så at sige bare
en flad skat ud over det hele på børneforældre og det er vi uenige i
også skal kompenseres det er derfor det indgår i vores udspil
det som jo så også er årsagen til det er
den stigning i i afgiften på cigaretter som også er en del af finansloven
ondt på pengepungen hvis ikke man begynder at ryge mindre
unge på erhvervsuddannelserne og hvis vi
vil det også have positive effekter på længere sigt
penge til rygestopkurser for socialt udsatte
cigaretområdet om yderligere forebyggende tiltag som vi kan være stolte af
uligheden som styrker velfærden og styrker den grønne omstilling
en udvikling hvor vi går hen imod at færre unge begynder at ryge og det vil
altså de blå partier øgede uligheden
understøtte et erhvervsliv hvor der bliver skabt arbejdspladser det gør vi blandt andet ved at investere massivt i uddannelse fjerne uddannelsesloft og fjerne omprioriteringsbidraget på uddannelse
vi har specielt meget fokus på jamen så er det jo de demokratiske virksomheder hvor vi synes der i dag er nogle barrierer det er jo kooperativer det er andelsejede
medarbejder kunde og forbrugerejede virksomheder som vi synes i dag ikke har de rette rammer for at kunne udvikle sig og skabe arbejdspladser i danmark
så det er et fokus vi har i vores erhvervspolitik i i øjeblikket hvor vi synes der
af engangsposer plastikposer og papirposer og hvis vi tager engangsservicet som eksempel
det godt være at der er noget af det der er bionedbrydeligt og det lyder umiddelbart godt
som er kommet hertil langvejs fra så er der jo også en negativ klimaeffekt ved det
i højere grad at tilgodese den form for engangsservice som som er mindst skadelig kan man sige men det overordnede formål
er jo stadig væk at begrænse brugen af det her og derfor
om at få nogle penge i kassen og hvorfor gør det det det er fordi de penge i kassen bruger vi jo til at igangsætte en lang række grønne initiativer i den her finanslov som
så jeg synes ikke der er noget odiøst eller skummelt ved at lægge en afgift på engangsservice som vi åbenlyst skal have mindre af og som
ligge og flyde rundtomkring i naturen og når der så kommer et provenu fra det
går vi utrolig meget op i
den grønne omstilling ikke skal være social skæv og derfor ønsker vi
at vi får kompenseret folk med små og lave indkomster når vi ser den klimaplan som vi har fremlagt i februar i år så selv om der er en klimaafgift
de penge der kommer ind på det bliver tilbageført direkte via den grønne check
for det første sender regningen til dem der sviner mest men vi sender også regningen
nogle af de store virksomheder blandt andet ved at lukke skattehuller så man kan ikke føre klimapolitik uden samtidig at tænke over hvad fordelingsvirkningen er så til det med at
man bliver nødt til at tænke i hvad det skal være for en flyafgift og man skal også tænke i hvad
mister man fuldstændig forbindelsen i forhold til at den grønne omstilling
at de radikale nogle gange mister forbindelsen lidt med virkeligheden i forhold til det manglende fokus
vores udgangspunkt er at der skal være en flyafgift provenuet skal føres tilbage via den
små og lave indkomster det er vores udgangspunkt at når vi laver afgifter skal folk med små og lave indkomster kompenseres
så der bliver en folkelig opbakning til
ikke har fået løftet en af årsagerne til det er
som er blevet efterladt samtidig med at den tidligere regering
som hvert år vil koste to og tyve milliard kroner
efterlod en regning til os på tre milliard kroner hvis nu i ikke havde lavet permanente skatte og afgiftslettelser for to og tyve milliard
vi mener ikke at dagplejerne på samme måde har mulighed for at give det tilbud derfor
er vores fokus først og fremmest
givet så mange skatte og afgiftslettelser som i kroner og øre mest er kommet de rigeste til gode
i årevis og så skal man høre fra en venstremand nede i salen at vi ikke gider gøre noget for velfærden
ole birk olesen den her finanslov øger ligheden så er der lavet en beregning af ginikoefficienten på delelementer af finansloven
delelementerne i finansloven hvor det har været muligt at lave
viser at uligheden sådan set også vil blive mindsket men det er kun hvis man undtager et eneste element i finansloven
det er jo det der gør forskellen
afgiftsstigningen på cigaretter er en helt særskilt problemstilling hvor det er helt nødvendigt at få en afgiftsstigning på cigaretterne i kombination med andre forebyggende tiltag blandt andet rygestopkurser til socialt udsatte som også er en del af finansloven noget vi
fordi en afgiftsstigning også vil føre til større lighed på længere sigt ikke mindst
også en politisk vurdering hvor vi går ind og siger at det her
vigtigt at gøre på den her måde for at komme et stort samfundsproblem til livs
og det der bliver fremlagt her fra min side er jo sådan virkeligheden forholder sig så kunne man måske
enhedslisten havde et problem hvis vi tidligere skulle have argumenteret for at gini skulle være alvidende herre henrik dahl
skal være meget velkommen til at gå ud og trawle hele internettet igennem for at finde citater af den slags herre henrik dahl kan også begynde at læse nogle af de artikler på internetmediet solidaritetdk solidaritetdk hvor jeg
har været på vej mod de fem procent med det som den blå regering lavede og nu kommer den så op på femten procent igen jeg har faktisk stillet et spørgsmål til skatteministeriet om om man kan konstatere at der har været sådan en negativ effekt ved
at den har været på andre niveauer tidligere og det har man ikke kunnet konstatere så jeg har ikke set noget som helst videnskabeligt belæg for at sige at det her vil føre til færre familieejede virksomheder
men jeg ved til gengæld at det her vil være ganske fornuftigt for samfundsøkonomien og vi kan jo tage
udtalelse fra bent greve
er professor ved institut for samfundsvidenskab og erhverv på roskilde universitet som siger fordi et medlem af en familie kan noget så er det jo ikke sikkert at børnene kan det samme
carl johan dalgaard fra det økonomiske råd jo også at det sådan set er produktivitetsnedsættende
fra venstres side nu her prøver at formidle at de økonomiske vismænd da søreme
synes det var en rigtig rigtig god idé at sænke afgiften til de fem procent
man tilskynder til at flere virksomheder bliver ved med at være styret inden for en familie frem for at blive solgt eller få en anden ledelse dermed sænker man produktiviteten i samfundet som helhed
af virksomheder som ligger imellem den onde kapitalfond og
her er jo at der ikke findes noget økonomisk argument for at have den lave bo og gaveafgift som
vlak regeringen syntes var så vigtig og som så blev stemt igennem med dansk folkeparti andet end hvis man gerne vil forgylde
nogle nogle folk i dansk erhvervsliv uden nogen som helst økonomisk fornuft
vi er er rigtig stolte af at
vi får rullet den meget skæve skattelettelse
som herre tommy ahlers jo var ude i valgkampen og trutte i fanfare for
det er en skæv skattelettelse som vi fjerner og så pengene til en masse fornuftige ting blandt at fjerne uddannelsesloftet det
procentsatsen op i det som almindelige lønmodtagere betaler i skat
at de procentsatser man betaler for kapital og aktieindkomst
er lavere end det som almindelige mennesker som går på arbejde hver dag
jo grundlæggende urimeligt at man fordi man ejer værdipapirer og flytter rundt på dem og sælger og køber
at passe et almindeligt arbejde som sygeplejerske maskinarbejder eller eller pædagog
man har islam som religion men jeg forstår næsten spørgsmålet som om
det der er problemet for dansk folkeparti altså personer med muslimsk baggrund eller personer der tror på islam skal så ikke være danske statsborgere eller hvad er det
til de regler der er for at få statsborgerskab og det er jo selvfølgelig uanset hvilken religion man har
vores holdning er at man får statsborgerskab
form for politisk sindelagskontrol hvis det er
det det som dansk folkeparti lægger op til vi går ind for at der skal være nogle regler som gælder for alle
der er nogle regler og nogle betingelser for
men det er også rimeligt at vi vi har nogle regler
som hænger sammen og også motiverer folk til at kunne få et statsborgerskab fordi det også
omtale sig selv opfatter sig selv som sådan en slags økonomisk ansvarligt parti
det økonomisk ansvarlige er i at have efterladt en regning på tre en halv milliard kroner
aftalt skatte og afgiftslettelser som vil koste en og tyve og tyve milliard kroner om året i varig effekt men samtidig
i forhold til at vi skulle finde penge til politiet i forhold til
men vi havde jo stadig væk kun haft et sundhedsvæsen
så vil den offentlige sektor sakke bagud så kan vi ikke få et højere ambitionsniveau fra socialdemokratiet
vi nu har en vækst i det offentlige forbrug som ikke bare følger det demografiske træk det har været en kamp bare at få det
forbrug som følger udviklingen i velstanden i samfundet og det betyder jo at den offentlige sektor ikke sakker bagud når vi snakker finansloven for
og tyve og så er mit spørgsmål når nu det er resultatet
vil det så ikke være meget meget mærkeligt hvis vi når vi skal forhandle finansloven for
har gjort det så godt i forhold til at sikre det fulde
ved brug af internationale betalingsinstrumenter
af de betalingskort vi kender herhjemme bringer bekendtgørelsen
at vælte gebyret for en betaling foretaget med et udenlandsk
over på forbrugeren mens det
muligt at overvælte et gebyr for en betaling foretaget med et kreditkort
kommissionen og i fællesskab fandt man frem til en model der eliminerede det diskriminerende element
gebyrfri dankort modellen er den som vi kalder
splitmodellen og den går i sin enkelhed ud på
på forbrugerne ved brug af internationale kreditkort såsom visakort og mastercard
ikke ved brug af internationale debetkort som visa electron det betyder også at vi friholder dankortet for gebyrer da det er et debetkort den nye bekendtgørelse der er trådt i kraft den første oktober
fastsætter ensartede gebyrregler og regler for forretningernes muligheder for
uanset om forbrugerne kører et internationalt kreditkort i gennem terminalen
detailhandelens egne betalingskort i overensstemmelse med eu retten med lovforslaget ophæves samtidig de bestemmelser der forhindrer
kan opkræve et gebyr ved brug af deres egne kreditkort
vil med lovændringen være i fuld overensstemmelse med eu retten jeg kan konstatere
har været relativt få bemærkninger under høringen
dette forslag jeg ser frem til
gentagelser i den forbindelse synes jeg det
en analyse af årsagerne til finanskrisen
at understøtte finansiel stabilitet samt vækst og beskæftigelse i dansk økonomi
er afgørende for at vi her i folketinget kan arbejde videre med at sikre den finansielle stabilitet det foreliggende lovforslag indeholder et
strammere og mere præcise regler for nedskrivning af udlån baggrunden for det er erfaringerne under den finansielle krise herunder forløbet med blandt andet amagerbanken
at det er nødvendigt at gennemføre mere præcise regler for værdiansættelser og engagementer og dermed også for opgørelsen af nedskrivninger
vil fortsat involvere skønselementer for ledelserne i
men med lovforslaget indsnævres udfaldsrummet for de her skøn det vil naturligvis medføre at ledelserne reducerer
uheldige ejendomsprojekter der har været medvirkende årsag til flere af vores pengeinstitutters problemer
forbindelse med valg af den her sagkyndige person en sådan offentliggørelse er uhensigtsmæssig
offentliggøres oplysninger om den finansielle virksomhed og
der beskrives forhold som skal undersøges
og effektivt vil kunne gribe ind og sanktionere lovovertrædelser
være rigtig hensigtsmæssigt for vores mange virksomheder endelig omfatter lovforslaget en implementering af en række eu regler blandt andet regler om