syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
demokratisk overgang i et land som mali eller burkina faso end det er at genopbygge efter konflikter som
syrien og libyen
at tænke vores udenrigspolitik ind i
kommentere nogle af ordførerindlæggene direkte
bare lige et par overordnede kommentarer der er
jeg måske undrer
tydeligere efter at vi var færdige med at skrive redegørelsen
det enogtyvende århundredes største udenrigspolitiske
flygtninge og konflikter men migration
folk flytter sig efter at finde andre levevilkår
tredive år vil
altså fra cirka en
de vil finde andre steder hen og vi kan se det allerede nu
eu kommissær frans timmermans har sagt at over halvdelen af
krydser eus ydre grænser og kommer hertil ikke
det bliver en kæmpe udfordring som vi kun kan svare på hvis vi bruger
kommer til at betyde meget for hvordan man agerer i verden
komme til at betyde meget for hvordan vi skal agere i verden
er nok også en grund til at man har slået ned på nogle store områder en lang række ordførere har været inde på
jeg sige at for udenrigsministeriet for regeringen og for mig er der fem veje til at bekæmpe
der er spørgsmålet om at stoppe finansieringen
fortælling de har om sig selv på side fem i redegørelsen er er der en lille faktaboks om nogle af de initiativer som
få stoppet isil fremadrettet jeg tilhører dem der mener at der ikke findes en politisk løsning uden et militært pres
findes en militær løsning uden at der også er en politisk forhandling derfor hænger de to ting sammen og jeg glæder mig meget til at se
i morgen ved fredsforhandlingerne vil kunne komme i gang med for første gang at sidde rundt om et bord med alle de parter der er afgørende for at finde
komme videre der er mange sten på vejen
set de værste endnu der vil komme konflikter ballade folk der forlader forhandlingerne folk der vender tilbage til forhandlingerne og uenighed om
er nu kommet derhen hvor man sidder og forhandler med hinanden man er kommet derhen hvor syrien
selv har valgt hvem der skal repræsentere dem ved forhandlingsbordet
bare minde om at det var de irakiske sikkerhedsstyrker der alene befriede
den indsats som danmark har gjort militært
med til at uddanne og styrke det irakiske
fra frankrig og fra usa om hvorvidt danmark har mulighed for at gøre mere for at bekæmpe ekstremisme og terrorisme i verden og derfor vurderer regeringen aktivt i øjeblikket hvilke skridt vi kan tage
til den samlede koalition
et spørgsmål om at skabe fred og sikkerhed for syrere og irakere
og for andre borgere i den vestlige verden hvis isil
til sinaihalvøen fra djakarta og desværre også til paris
isil styret så måske isil inspireret terror i københavn det er lidt svært at
terroristen blev dræbt i forbindelse med uskadeliggørelsen af ham men vi har set hvordan isil har
bekæmpe dem og trænge dem tilbage det er rigtigt
noget tvivlsom partner og det er de desværre generelt de er kommet tilbage
haft en lang periode hvor de egentlig har søgt et samarbejde
stadig stigende grad gået deres egne veje og det betyder at
et trusselsbillede som ikke var der for få år siden det betyder også at vi skal tage dem med i vores vurdering af hvad det er for en situation danmark står i det betyder
ting som overgrebet på ukraine krænkelsen af ukraines grænser annekteringen af krim når de begår ting som at
krænke luftrum og grænser andre steder i verden ja så skal vi reagere kraftigst af alt og vigtigst af alt i forsvaret for ukraines ret til at styre deres eget land jeg tror på ethvert lands ret til at vælge
til at søge en alliance med rusland på trods af at borgerne hellere vil have en alliance
europa jeg mener at vi gør os selv
hvor de vil have deres alliancer hvis de vælger
på grund af forbedrede muligheder for transport nye muligheder for forskning og muligheder for råvareudvinding jeg glæder mig over
lykkedes at holde fast i et fredeligt samarbejde i arktisk råd og
under den internationale maritime organisation
bliver ved med men det betyder ikke at der ikke skal være en større militær tilstedeværelse i området blandt andet fordi den militære tilstedeværelse
der også giver mulighed for at lave
derfor bliver det arktiske område noget vi kommer til at snakke rigtig meget mere om
om hvorfor vi egentlig har udenrigspolitik
noget vi har pligt til eller ej
udviklingsbistanden men vi har godt nok en interesse i at gøre det
have et stort bidrag til udviklingsbistanden i verden vi har en selvstændig dansk interesse i at vi er aktive i forhold til at sprede danske værdier
skal vi være klar over at i den globaliserede verden vi har i dag
langt ude i verden
at hvis det land kollapser så vil der være endnu et land der kan producere flygtninge og migranter op igennem libyen hen over middelhavet og op igennem europa det har vi ingen interesse i overhovedet
har vi set et magtskifte med præsidentvalget i to tusind og fjorten
i år i to tusind og seksten er tre og tyve valg i afrika
det drejer sig blandt andet om herre henrik dam kristensens
ros vedrørende indsatsen
udviklingsbistanden jeg vil sige til fru mette bock der efterlyste en
regeringen forsøger at sætte i gang med peter taksøe jensen i spidsen for et
arbejde der skal komme med en analyse på baggrund af den analyse træffer regeringen en beslutning om hvilke udenrigspolitiske ændringer det så
når herre rené gade
til at sige at vi bliver rost lige så meget for vores militære bistand hvor vi evner at gå ind med danske værdier danske kompetencer på en måde der gør os til en meget attraktiv samarbejdspartner
og forhold til fns fredsbevarende styrker i øvrigt også bilateralt hvor i modsætning til hvad
underskrev en samarbejdsaftale med sverige så vi arbejder bilateralt vi arbejder gennem nato vi arbejder i internationale koalitioner og vi arbejder
og derfor er der et område med en befolkningsgruppe på mellem ti
på side syv i redegørelsen vi kommer til at arbejde med i forhold til sikkerhedspolitik i de kommende år
være enige om alt men jeg er blevet bekræftet i at vi er enige
optager os rigtig meget i folketinget og jeg håber at vi får lejlighed til både nu og på et senere tidspunkt at kunne drøfte det videre
vil komme til at blive diskuteret videre for i min optik kan man ikke træffe en beslutning alene på de internationale konventioner uden at sammenholde det med hvorledes det spiller ind i forhold til eus energipolitik og den diversitet
har gjort at alliancen har ændret taktik hvor man tidligere har holdt sig fri af
det var dem landet skulle genopbygges på baggrund af
på det seneste stoppet isils måde at tjene penge på olie
demokrati vi har kæmpestore muslimske demokratier
hinduistiske demokratier vi har rigtig store kristne demokratier vi har demokratier der har en høj levestandard vi
demokratier over hele verden
jeg tror på at det som led i den menneskelige udvikling er rigtig godt at borgere får lov til at træffe deres egne beslutninger om hvem
én stemme i arktisk råd og det betyder at den måde som vi
at den del af kongeriget for hvem det er mest relevant at byde ind er den der fører ordet
at vi kan lave både én fælles stemme der er koordineret på forhånd
også er plads til selvstændige roller
som er attraktiv for mange andre vi kommer med en
som mange gerne vil kopiere og gøre til deres
er grundlaget for hvor langt vi er kommet
blev fastholdt i den aftale der var på baggrund af spørgsmålet altså om vi vil arbejde for at få en undtagelse i lighed med storbritannien
det britiske ønske om at have en særlig tekst om storbritannien jeg
vurdering af hvad rækkevidden af en stadig snævrere union
er allerede i tilstrækkelig grad reguleret med eu gennem de protokoller vi har der siger at vi ikke deltager i en række elementer i eu samarbejdet
juridisk grundlag som det her om en stadig snævrere union lægger tværtimod er
klart præciseret også i aftalen fra februar måned at hvert land har fri ret til at vælge i hvilket omfang man ønsker at
og det er sådan at traktatmæssige ændringer kræver enstemmighed blandt samtlige lande derfor er det en garanti for at ingen lande bliver tvunget til at deltage mere
en del af den fælles kronik for vi står
at bekæmpe eus udvikling mod en social union
indeksere børnefamilieydelsen med videre
kæmper for retten til at få ændret forordning otte hundrede og tre og firs som definerer arbejdstageres
at kunne lave ikkediskriminerende vilkår sådan som vi stiller dem op
rettigheden til hvornår man kan modtage for eksempel dagpenge
har deres frie ret til at sige fra og danmark har gennem en række protokoller klart markeret hvor vi ikke deltager
yderligere traktatmæssigt tættere samarbejde vil kræve enstemmighed blandt alle otte og tyve medlemslande herunder danmark og derfor har vi i min optik og i
at vi ikke bliver trukket ind i en union vi ikke ønsker
kommende traktatændring
hvad er indholdet hvad er sigtet hvad er det vi sikrer at danske politikere kan træffe beslutninger om fra dansk side og der er det klart at jeg ønsker et slankere og mere effektivt europa
europa som beskæftiger sig mindre
indre marked på jobskabelse på vækst fremadrettet og det er det vi skal prioritere
den første oktober to tusind og femten om udflytning af statslige arbejdspladser hvor vi på første side skriver de statslige arbejdspladser skal være fordelt i hele landet og tættere på borgerne
derfor et historisk stort antal statslige arbejdspladser fra hovedstaden til de fire andre regioner i landet de statslige institutioner er sat i verden for at løse opgaver til gavn for borgere og virksomheder i hele danmark
er også korrekt at vi har flyttet statslige arbejdspladser til lemvig ribe
falster vi har også flyttet
mellemstore byer som sønderborg viborg og næstved
til universitetsbyer som aarhus aalborg og odense
statslige arbejdspladser skal være med til at understøtte både lokale regionale og nationale miljøer der ligger spredt i hele danmark
ganske glimrende nationale forskningskompetencer og jeg mener også at det er muligt at finde en klar forbindelse
er sådan at francis fukuyama besøgte aarhus universitet første gang i to tusind og syv hvor han var hovedtaler på universitetets første store
for konferencen og for aarhus at han vendte tilbage til universitetet som gæsteprofessor i perioden fra to tusind og ni
og elleve holdt han igen hovedtalen
årligt tilløbsstykke med deltagelse af hundredvis af fagfolk eksperter og forskere fra ind og udland sidste år
af en lang række forskere politikere meningsdannere og mediefolk fra ind og udland hvis
francis fukuyama eller bare frank
er amerikansk professor og en af verdens førende
sig i sin forskning med emner som demokrati statsdannelse politisk teori og sikkerhedspolitik emner som i meget høj grad overlapper det som diis beskæftiger sig med
debatten her har efterladt et indtryk af
muligt at bedrive god udviklingspolitik god udenrigspolitisk forskning eller formidling udenfor københavn det synspunkt
og forskningsmæssigt niveau og
er en stor del af diis forskning og analysearbejde helt uafhængig af deres geografiske placering i aarhus
meget aktiv og produktiv forskningsinstitution hvis medarbejdere ligesom andre forskere formidler deres arbejde gennem et hav af kanaler bøger artikler rapporter blogindlæg gæsteforelæsninger og så videre og så videre
medierne det kan foregå fra aarhus så vel som fra københavn og jeg mener derfor at skræmmebilledet om at diis
over instituttets internationale omdømme er stærkt overdrevet diis bedriver god og relevant forskning og efterspørges af mange og jeg
samarbejdet mellem diis og deres mange internationale partnere heller ikke den del af diis arbejde vil forandre sig fordi diis
omvæltning for diis medarbejdere
meget stor forandring for deres levevilkår med en flytning af diis til aarhus
ville enhver snak om udflytning af statslige arbejdspladser ikke give nogen mening og derfor er det et vilkår når man ønsker
udflytte statslige arbejdspladser at det også får en betydning for medarbejderne for deres familier og for deres omgangskreds
ikke udenom jeg tror alligevel på at diis
de grunde jeg har skitseret i vid udstrækning vil kunne varetage deres arbejde lige så godt
er klart at i en flytningsperiode
kalde et produktionstab men jeg tror det vil
opvejet af muligheden for at se på nye samarbejdsformer og gøre tingene på en anden måde end man plejer
ikke synes at diis gør det godt men fordi jeg tror det er godt for os alle sammen
besvaret undervejs nogle af dem er ret
andre organisationer ja
det her starten på en ændring
selvejende institution nej det er ikke
ændring af at man er selvejet jeg kan måske
diis blev ændret var i to tusind og tolv under den
socialdemokratiske regering hvor man valgte at lave en opsplitning af
blev delt op i henholdsvis institut for menneskerettigheder og
det blev på daværende tidspunkt ikke set som et brud på deres selveje at man fra politisk side valgte at beslutte
er heller ikke tegn på at vi nu vil starte en større indgriben i hvad de skal lave eller andet vi er meget tilfredse med det arbejde diis laver men vi mener bare at et tilsvarende kan laves fra aarhus og at vi som en statslig ledelse i folketinget og
hvor mange lønmodtagere der er beskæftiget har vi altså haft en stigning på toogtyvetusind så der skabes arbejdspladser det vi snakker om her er hvor i landet vi vælger at placere de statslige arbejdspladser der er til fru mette bock
vi har sådan set udflyttet
danida fellowship centre og vi mener at
skal udflyttes fordi der er nogle gode
udenrigspolitisk institut og forskningsmiljø
fastsætter hjemstedet men det er sådan at vi vurderer
beslutte at hjemstedet skal være aarhus ved at lave en ændring af den lov der ligger til grund jeg kan i øvrigt sige at efter hvad jeg har nået at gennemlæse nu
første anden og tredjebehandlingen
og sammenlagde institutionerne
blev til moderorganisationen bag diis inden den
ordet for jeg er sikker på at man ikke kan overhøre ham
to tilbage så kan herre søren søndergaard måske være vidne på at der dengang var en
det blev etableret så håber jeg blot også må få en lille smule credit for at vi nu også foreslår at det kan ligge og leve et andet sted
er et spørgsmål om at vi gerne ser statslige arbejdspladser i hele landet
universitet vil være et godt og rigtigt hjemsted for diis og jeg er sikker på at selv om der naturligvis vil være omkostninger for de personer
vil det kunne indhentes af det samarbejdsmiljø der er omkring diis og at diis
til at besvare dem grundigt nok til at overbevise
aalborg og aarhus fordi vi mener at statens arbejdspladser skal være bredt repræsenteret i staten og så er der nogle ting som er
i et forskningsmiljø der glæder jeg over at aarhus har et forskningsmiljø der kan modtage og være med til at udvikle diis yderligere
på de universiteter for at sikre at der er attraktive
er attraktive vidensmiljøer og for at udvikle det der er og jeg er helt sikker på at aarhus kan skabe noget ny synergi sammen med
regeringen at der er et
diis vil være en længere afstand når de flytter til aarhus omvendt vil
og rigtig mange af diis kontakter dem de skal have til at komme
ret lang transporttid fordi de kommer fra et stort internationalt område for at deltage og være med derfor mener jeg ikke at det er en hæmsko for diis arbejde at det ligger i aarhus på trods af at det for nogle giver en længere rejsetid
finde ud af at lave et aktivt og levende arbejde med at studere og udvikle internationale policy papers uden at det betyder at de skal ligge op og ned ad hovedstaden udenrigsministerium eller ambassaderne det tror
på den vægt som herre rasmus nordqvist ønsker
i aarhus der udvikler de kompetencer
i forvejen har så tror jeg bare
at diis vil blive tilført nogle nye impulser der gør at de ikke fortsætter som
ryste vores plejer af os og prøve at se verden med nye briller og derfor tror jeg det vil give nye impulser
noget et andet sted i danmark derfor valgte vi som tidligere nævnt over for fru mette bock at flytte danida fellowship centre
og så har vi vurderet at diis ville kunne passe godt ind
henvisninger til selve redegørelsen
mere præget af holdningstilkendegivelser
egentlig forholden sig til redegørelsen
det er ikke noget problem det er ikke nogen kritik
for hvis man nu måtte mene at det jeg siger her
er blevet rejst så er det mere fordi det er hvad jeg sådan havde forberedt mig
for handling på højeste niveau det seneste år og det vil
med at være i det kommende år det siger lidt om situationen i eu at der sidste år blev holdt tolv møder i det europæiske råd mange af dem om
migration men selvfølgelig også
situationen i grækenland på eu plan er der igangsat en række tiltag for
og en med de afrikanske lande og midler til syrien og nabolandene er øget
nogle stykker dertil kommer de mere akutte indsatser i
til styrkelse af eus eksterne grænser og funktionen af
indtil videre har afgørende effekt på flygtningestrømmen der er fortsat brug for handling og ikke mindst implementering
også indkaldt til topmøde med tyrkiet den syvende marts
vi effektivt får bekæmpet isil
et andet gennemgående
tema i to tusind og femten er vedrørende den kommende folkeafstemning i storbritannien omkring tilhørsforholdet til eu den aftale der blev indgået på mødet i
i februar måned er god og et godt afsæt for den britiske folkeafstemning aftalen indeholder løsninger på områder som
kommer til at stå mere alene med vores synspunkter det ønsker jeg ikke og derfor håber jeg selvfølgelig på et britisk ja men selv om aftalen indeholder rigtig gode elementer der leverer løsninger på spørgsmål som vi fra dansk side har kæmpet for i mange år så
er det desuden sådan at aftaleteksten udtrykker
det gælder også for danmark sådan har vi hele tiden fortolket traktaten og det gør vi stadig væk i det hele taget kan
eu har en god track record
lykkes den her gang vi står over for udfordringer i europa som intet land kan løse selv
europæiske samarbejde men det betyder ikke at vi
et godt forslag ligesom
fra folketinget ikke nødvendigvis betyder
substans og ikke på dets afsender vi tror dog at det
danmark bedst at være der hvor beslutningerne tages derfor er det i vores interesse at stå centralt placeret i eu samarbejdet geografien her er væsentlig eu er og bliver vores nærområde vi ligger
det europæiske kontinent hvis man tager strækningen hele vejen fra svalbard ned til sicilien det er det område som vi handler mest med det er det område vi har mest kulturelt
eus udvikling er et godt eksempel på at vi bliver flere samarbejdet bliver bredere og de lande der ligger op til eus ydre grænser
ønske en drøm om at komme med i det europæiske fællesskab det er store ord men lad os en gang imellem
fri bevægelighed for varer tjenesteydelser kapital og arbejdskraft det indre marked er en af eus allerstørste succeser og et studie
stiftung viser at danmark mere end noget andet land
medlemskabet også særdeles vigtigt for danmark eus forsknings og innovationsmidler udgør en uvurderlig og uundværlig del af det danske
det medlemsland der henter næstflest penge per indbygger til projekter gennem eus nye forsknings og innovationsprogram horizon
gode resultater der er over
titusind danskere der har benyttet det nye erasmus program i to tusind og fjorten
i paris i december hvis ikke eu var gået forrest vil jeg vove den påstand at en global aftale var tvivlsom og helt sikkert mindre ambitiøs end det vi nåede
regeringen ikke blind for at områder hvor eu kan fungere bedre jeg har nævnt migration der er et godt eksempel
og det der kommer er langt langt mere velbegrundet end tidligere
enkelte kommentarer til nogle af de ting der blev taget op
den opfattelse som mange andre har at problemerne for lande som
i nogle tiltag og så ikke gennemført nok til at få sat gang i økonomierne
der har gennemført reformer fuldt ud
er lykkedes meget hurtigt at få sat gang
og gang i væksten jeg tror ikke på at
sådan som herre søren søndergaard lagde det frem jeg tror meget mere
er et bedre eu og det er det vi skal stræbe efter vi skal
som er relevant og nærværende som er arbejdsduelig og som tager sig af ting der flytter noget i borgernes hverdag jeg tror ikke at der er nogen
tidligere på hvor mange danske arbejdspladser der er afhængige
indre marked hvor meget eu har betydet i besparelse i forhold til energieffektiviseringer hvor meget eu betyder i forhold til øget
og jugoslavien er dybt taknemmelige
registrering inden for schengenreglerne
i to tusind og seksten eu er et projekt
danmark er en del af eu er et samhandelsprojekt et lige vilkår projekt
også borgerens forbrugerens og arbejdstagerens projekt og jeg tror at hvis man
at eu skal have en positiv klang i borgernes forbrugernes og arbejdstagernes
inviteret enhedslisten med
femtende marts der er stadig væk ikke nogen tilmeldte fra enhedslisten så der er plads endnu til at komme med så jo vi prøver at tage en drøftelse af
vi skal gøre for at brede debatten ud så debatten ikke bare er noget der foregår når vi har en afstemning et parlamentsvalg
anden tilfældig sag der popper op a la lakridspiber eller andet som
berettigelse skaber et billede af at eu blander sig i stort og småt
model hvor vi har en løbende konstruktiv
hvor man tager eus indre anliggender og visionen om eu op og drøfter og dér foregår der også drøftelser af hvor
råds møder hver eneste gang de har rådsmøder
har vi drøftelsen inden så vi er også
storbritannien fra eu
stabiliteten det er et faktum
men det vil da påvirke stabiliteten hvis partier hvis mål er at tage lande ud af eu
rigtig rigtig smukke ved den tilvalgsordning som
den daværende regering fik vedtaget nemlig at danmark
det er rigtig rigtig godt set fra den daværende regerings side at man valgte en sådan tilvalgsordning
hvis jeg havde mulighed for at stille spørgsmål den anden vej
der i aftalen med eu og tyrkiet ligger garantier i forhold til menneskerettighederne det tror jeg er et spørgsmål som jeg gerne vil
fundamentale rettigheder rejses jævnligt i danmarks dialog
november to tusind og femten konstaterer europa kommissionen at udviklingen i tyrkiet efter vigtige fremskridt de foregående år det seneste år har været præget af stilstand og i visse tilfælde tilbageskridt herunder en forværring
eus udvidelse en kritik som vi i forberedelsen til rådskonklusionerne fra dansk side klart bakkede op regeringen anser udvidelsesprocessen
dialog med tyrkiet på disse vigtige områder kommissionen anbefalede i november en snarlig åbning af seks kapitler i forhandlingerne med tyrkiet og et af disse
regeringen støtter idet vi fra dansk side særlig prioriterer åbningen af kapitel tre og tyve om domstole og fundamentale rettigheder og kapitel fire og tyve om om retfærdighed
der netop fokuserer på demokrati og fundamentale rettigheder med åbningen af disse kapitler der pt blokeres af
i tyrkiet ikke mindst
og mediernes frihed i tyrkiet går til kernen af det større spørgsmål om tyrkiets efterlevelse af basale europæiske standarder på centrale områder i relation til demokrati retsstatsprincipper og menneskerettigheder
kommissionens seneste landerapport at der er sket tilbageskridt med hensyn til forsamlings og ytringsfriheden inklusive mediernes vilkår i tyrkiet ikke mindst i forbindelse med parlamentsvalget den syvende juni
første november to tusind og femten forholdene omkring journalisters vilkår i tyrkiet fik for nylig ekstra opmærksomhed da chefredaktøren og en ledende journalist på den regeringskritiske avis
blandt andet spionage og propaganda til fordel for en terrororganisation fordi avisen bragte en historie
tilbageholdelsen og anklagerens påstand om livstridsstraf er blevet kraftigt kritiseret af eu
kendte fængslingen ulovlig og i strid med de to journalisters ret til blandt
sikkerhed hvorefter de blev løsladt af myndighederne anklagerne mod de to journalister består dog indtil videre
en sag som naturligvis vil blive fulgt nøje fra danmarks og eus side hvad angår mediesituationen i tyrkiet
danske naboskabsbistand støtter udviklingen af et uafhængigt åbent og frit mediemiljø
af et regionalt medie og demokratiseringsprogram formålet er at fremme demokrati og menneskerettigheder
herunder mediernes mulighed for at spille en aktiv uvildig og professionel rolle i udbredelsen af nyhedsformidlinger og analyser
opfordres til en afslutning på kamphandlingerne i det sydøstlige tyrkiet og en tilbagevenden til fredsforhandlingerne
de tyrkiske myndigheders foranstaltninger mod de medunderskrivende akademikere og klart påpeget at ytringsfrihed
centralt element i københavnerkriterierne som tyrkiet forventes at leve op til selve deklarationen fra de
afspejler desværre også at det kurdiske spørgsmål ikke bare er komplekst
operationer i både byer og bydele
af terrorisme siden december to tusind og femten har de tyrkiske sikkerhedsstyrker gennemført operationer
i det centrale
isolerede områder som autonome kurdiske kantoner den niogtyvende januar i år meddelte premierministeren at sikkerhedsoperationerne i silopi er tilendebragt og at området er citat
og ifølge premierministeren havde de tyrkiske
kontrollen over hovedparten af distriktet sur
så længe det er nødvendigt for at udrydde pkk militante i de sydøstlige områder og ifølge tyrkisk presse er byen idil
og en by i mardinprovinsen de næste mål for sikkerhedsoperationer mod pkk fra international side
understreges behovet for at alle parter deskalerer konflikten og genoptager fredsforhandlingerne snarest muligt
holdbar løsning på det kurdiske spørgsmål i tyrkiet
kamp mod terrorisme fuldt ud skal respektere
forpligtelser under international ret herunder i relation til menneskerettigheder og humanitær ret fra regeringens side har vi selv løbende og med eu klart opfordret til en hurtig tilbagevenden til fredsprocessen
over en negativ voldsspiral i konflikten imellem tyrkiet og pkk
i tyrkiets militære modsvar på pkks terrorhandlinger regeringen er i kontakt om spørgsmålet både på politisk embedsmandsniveau
den tyrkiske regering
flygtninge fra syrien i tyrkiet og anslået yderligere trehundredetusind flygtninge og migranter fra andre lande det er selvsagt
og belastning selv for et land af tyrkiets størrelse i januar to tusind og seksten vedtog efter indgåelsen af eu tyrkiet handlingsplanen i november
række tiltag der dels sigter mod at mindske
af syriske flygtninge til tyrkiet fra tredjelande i form af et visumkrav for syrere
for syrere der opholder sig i tyrkiet gennem øget adgang til uddannelse og mulighed for arbejdstilladelse
at erindre om at eu og tyrkiet må og skal arbejde sammen om at begrænse migrationsstrømmen mod europa
fælles handlingsplan som vi tiltrådte på eu tyrkiet topmødet den niogtyvende november sidste år
i dag i den her debat gå i dybden med hvad en omdannelse af retsforbeholdet ville have givet af muligheder
den debat har vi haft og så vidt jeg husker endda ganske grundigt i forbindelse med lovforslaget l niogtyvende jeg skal blot her konstatere hvilket jo heller ikke er nogen stor overraskelse
for mig at se var spørgsmålet
omdannelse af retsforbeholdet ikke et spørgsmål om mere eu
spørgsmål om at danmark fik retten til at kunne vælge hvilke dele af eu vi ønsker at være
på nogle områder står til at kunne samarbejde mindre med de andre eu lande måske endda på netop nogle af de områder hvor vi har allermest brug for et fælles europæisk svar på tidens udfordringer
i tiden før og efter folkeafstemningen har det vist sig at
konteksten udenom det var spørgsmålet om rækkevidden af omdannelsen af forbeholdet og de muligheder det ville give for at kunne tilvælge andre ting det var spørgsmålet
øvrige to og tyve konkrete retsakter og så videre og så videre men fordi der var en meget klar
danskerne uanset nejet
været afholdt tre partiledermøder og disse møder har indtil videre mundet ud i en enighed om at anmode om en parallelaftale
europol det var den diskussion der
gjorde vi det den tyvende januar to tusind og seksten
til europa det kunne være eurojust det kunne være efterforskningskendelsen det er alle tre retsakter der er vigtige for politiets arbejde jeg synes måske især at det
pnr register ville have som et vigtigt redskab i forhold til terrorbekæmpelsen
vælge her i folketinget hvorvidt vi vil deltage i
men det bliver et af de forhold som vi skal have en grundig drøftelse om
vi skal søge en form for deltagelse en form for
holdt jeg den ellevte februar
ordførererne om dette spørgsmål jeg tror ikke det er nogen overdrivelse at sige at der ikke var nogen entydig retning eller entydig konklusion på hvad
parallelaftaler vi aftalte derfor at partierne skulle have mere information om retsakterne
for at have den relevante tyngde i et sådan møde
det er vigtigt at vi i fællesskab tager en
et fælles referencegrundlag får et fælles
også i fællesskab får
danske folketings partier når vi så har været i
til bruxelles er på plads og gennemført
de kan komme lidt tættere på klare meldinger klare positioner i
de måtte mene om eventuelle andre
regeringens side under
at parallelaftaler
noget man bare kan trække i en eu automat det kræver kommissionens godkendelse det kræver europa
af flere omgange søgt nogle gange fået godkendelse nogle gange fået afslag på parallelaftaler viser at
og at vores ønske ikke altid imødekommes det andet vi ved er at regeringen fra starten af har gjort det klart at beskeden fra bruxelles er at man ikke kan forhandle om en
en retsakt før retsakten er endelig vedtaget
europol noget tidligere jo
bekræftes i europa parlamentet
andre tilstedeværende med større erfaring fra europa parlamentet end jeg kan måske sige om det er sandsynligt at den bliver bekræftet jeg jeg tror den bliver bekræftet og dermed vedtaget
har vi det juridiske grundlag
meget tid til at få en parallelaftale på plads
på nogen måde har opgivet det vi vil arbejde endog stenhårdt og målrettet for at danmark også efter maj to tusind og sytten er en del af europol det vil være i danskernes interesse
håber derfor også at alle her i salen vil være hjælpsomme i den proces der kommer
har har der været et langt forløb
dialog med en lang række personer herunder regeringer herunder igen naturligvis også den danske regering om hvad det var for en ramme man kunne forestille sig en sådan
fornyet aftale lå inden for derfor vidste vi på forhånd
fire punkter hvori
bede om at få lavet ændringer i forholdet det er spørgsmål
eurolande og ikkeeurolande
3 spørgsmålet om suverænitet herunder ikke mindst en styrket rolle for de nationale parlamenter
fortolkning af det der allerede i to tusind og fjorten blev klarlagt nemlig
som man citerer fra romtraktaten ever closer
skal forstås i en britisk kontekst så det har altså været fire områder som man har haft
inden og en lang dialog om op til mødet på det
råd den attende og nittende februar aftalen indeholder også løsninger på velfærdsområdet
storbritannien vil bede om en ændring
administreret med så stor fokus på konkurrencedygtighed og jobskabelse som overhovedet muligt og vi ser ofte ens på tingene derfor er det også sådan at storbritannien og danmark har arbejdet tæt sammen om
dele af aftalen om storbritannien
mange af de ting som storbritannien har fået med i deres aftale er jo ting som danmark har ønsket sig igennem længere tid
vil et eu uden storbritannien være et
det vil være et svækket eu
et eu uden den samme økonomiske formåen uden den samme kulturelle mangfoldighed og det vil være et eu uden den samme politiske gennemslagskraft i forhold til at kunne tale med en fælles stemme
hjælpe med at lande en aftale der kan danne grundlag for en afstemning i storbritannien som kan vindes det mener den britiske premierminister
skjul på at det har været en ganske svær kamp
drøftelserne på topmødet den attende og nittende februar var meget intense og med meget forskellige holdninger ikke bare fra de partier som ønskede
tilfredsstillede de mål som cameron havde fremsat men også fra en række lande
trække i den modsatte retning der ønskede at fjerne nogle af de ting som egentlig lå på bordet og som ønskede
diskuterede frem og tilbage og hvor det også var vigtigt
skulle være sådan at den
til dækning af de ekstra omkostninger der er ved at have børn
afspejle hvad de faktiske omkostninger er i det land hvor barnet opholder sig
tilbagerulning af metockdommen som vi igennem alle årene fra to tusind og otte og fremefter
arbejdet for at få ændret regelsættet bag ved
naturligvis have mulighed for at mødes om det der er relevant for eurolandene men der hvor det er relevant for alle otte og tyve
de otte og tyve lande der skal mødes og ikke eurolandene der så at sige mødes på egen hånd jeg er også glad for at principperne her
de spor og i den retning som regeringen gerne ser eu udvikle sig i fremadrettet
ikke på at vi er færdige med den diskussion med det
at have retten til at rejse som arbejdstager men ikke at rejse efter velfærdsydelser det er en
der skal arbejdes videre med fremadrettet for at sikre at man kan rejse for at arbejde men ikke rejse efter velfærdsydelser
folk i en folkeafstemning at afgøre om de vil blive som en del af det europæiske arbejde eller om de vil forlade eu og det har betydning ikke bare for storbritannien men for hele europa ikke blot fordi som jeg
at et europa uden storbritannien vil være et andet europa et svagere europa et svækket europa på en lang række områder
jeg skal ikke blande mig i andre landes afstemninger ligesom jeg ikke forventer at andre lande blander sig i danske folkeafstemninger
storbritannien vil stemme ja til eu det vil give mulighed for at vi kan få gavn af de elementer der ligger i aftalen men det vil også og måske mere overordnet sikre at eu fremadrettet vil kunne tale med den stærkeste fælles
for isil
i verden chokerer den måde som de
har slagtet kristne yazidier kurdere folk som var imod deres religion imod deres fanatisme imod deres livssyn er blevet brutalt
derfor har kampen mod isil også regeringens højeste prioritet
kampen mod isil det er en fjende som vi skal stå sammen om at bekæmpe
direkte udfarende kraft eller de har været inspirationskilde for andre har gennemført terrorangreb derfor er vi nødt til at gøre mere danmark skal levere yderligere et bidrag i kampen mod isil af tre grunde
nu momentum i kampen det betyder at den internationale koalition har haft succes
at trænge isil tilbage på store landarealer både i irak
besatte da de havde deres maksimale størrelse i irak fyrre procent af territoriet er nu tilbage og befriet fra isil derfor er der behov for nye
indsatser og danmark skal bidrage til at løse dem
sådan at vores tætte allierede både usa og frankrig har anmodet os om at være med til at styrke yderligere
og regeringens indstilling er sådan at når vores allierede i en fair kamp beder os om at hjælpe skal vi hvis vi har evnen også have forpligtelsen og leve op til forpligtelsen
prisen for ikke at bidrage nu
både mellemøsten og i europa kan blive endnu stærkere endnu mere effektiv til at række ud
store landområder tæt på europa og til at jage hundredtusindvis af mennesker på flugt vi skal gøre hvad vi kan
lad os bare være ærlige det bliver ikke nemt
en meget kompliceret situation i irak og i syrien
skal ikke undervurdere hvad det er for et mikadospil af alliancer der foregår i irak og i syrien i øjeblikket men at noget
for at lade være med at gøre det eneste rigtige nemlig at bekæmpe isil der er ikke nogen lette løsninger men det er ikke
skal vi gøre hvad vi kan for at være med til at levere
fra vesten fra danmark til at komme ind og være soldater i isils hær det har danmark gjort meget for
ude i verden det fjerde ben er at få stoppet deres finansiering
oliesalg ved at fjerne olieinstallationer ved at fjerne tankbiler gennem militærindsatser
også ved gennem efterforskningsindsatser at styrke den kapacitet der skal være til at stoppe finansieringen af isil
kapaciteter i landene omkring
det femte ben måske ikke det mindst vigtige ben er at få stoppet den
været for isil at fremstå som værende de sande forsvarere
og den syriske opposition evnerne og redskaberne til at imødegå den propaganda der er
enten tegn på en hukommelse som er dårligere end jeg forventer
manglende evne til at læse hele beslutningsforslaget det er sådan at vi har vurderet en række spørgsmål meget nøje inden vi gik ind i det her
tilbagetagelse af fanger det er nemlig sådan at ingen af landene i koalitionen har fået lavet en aftale med irak der lever op til de standarder
er fra den vestlige verdens og fra dansk side om en garanti for at fanger overleveret til irak
udlevere fanger hvis ikke der er en sikkerhed for at de
men der er tre ting at sige til spørgsmålet om fanger for
sådan karakter at det er usandsynligt at vi kommer til at stå i en situation hvor de skal tilbageholde modstandere det er træningsopgaver det er vejledningsopgaver det er eventuelt målpejlingsopgaver for vores fly
soldater der nu har været nede og træne indtil videre
i den situation at danske soldater skulle tilbageholde fanger hvis det så
skulle ske i udviklingen af den militære indsats at vi kom i den situation
er at man bringer fangerne hen til et sted hvor de ikke længere kan gøre skade og frigiver dem der
som vi har lagt op til at der kan ringes til en taskforce i danmark der så giver mulighed for at træffe en beslutning
enkelte soldat på landjorden i irak eller i syrien der har ansvaret for hvad der sker
fremsendes et yderligere bidrag til at kunne håndtere den situation
af vores alliancepartnere på landjorden som koalitionen har gjort allermest for
det er nogle af de mest effektive soldater på landjorden men spørgsmålet er
løse de opgaver som vi synes er nemme og rare
derfor er det at det i øjeblikket andre der har opgaven med at hjælpe og uddanne
tør for taletid og jeg håber faktisk jeg får rigtig mange spørgsmål for der er meget mere jeg gerne vil sige
er kompliceret men når man kommer til bundlinjen til enden af beslutningsprocessen
til at stille sig selv spørgsmålet
en undskyldning for at undlade at tage ansvar og gøre det nødvendige
uden et militært ben ved siden af de fire andre ben at kunne trænge isil tilbage og fjerne dem fra irak og syrien sådan at irakerne og forhåbentlig snart en fri syrisk regering valgt af det syriske folk
håndtere deres egen situation nej det vil ikke være muligt og derfor er man nødt til at tage ansvar jeg glæder mig over
over at sf og alternativet ikke vil være med den her gang og det undrer mig overhovedet ikke at enhedslisten igen tager en sikkerhedspolitisk fribillet i den her sag men tak
væbnede styrker er så vi skal
men man skal huske at den irakiske sikkerhedsstruktur
har nogle militser der er koordineret under det som hedder
som er militser der arbejder sammen med indenrigsministeriet det er nogle
og mener at vi ikke kan arbejde sammen med kurdiske styrker fordi de ikke er en del af en irakisk eller en
finde sted hvis man har trængt isil tilbage
understøtte civilsamfundsorganisationer eller andet hvis ikke isil er
altså ikke uden at der også er et militært ben men det militære ben kan ikke stå alene
og det militære ben har aldrig stået alene de militære ben bliver fulgt
af indsatser for at stoppe
af indsatser for at dokumentere hvor meget de egentlig har gennemført af uhyrligheder af drab af voldtægter
lejlighed til at læse problemet er bare at det ikke kan stå alene
i mange dele af mellemøsten får frihed til at skabe deres eget liv deres eget arbejdsliv deres eget uddannelsesliv og så
det arabiske initiativ med udviklingsbistand med den dialog vi har på det politiske
fortsætte med at bekæmpe og ikke kun isil sagen er jo at vi vil lave en proces hvor vi inden vi udvælger hvem de danske styrker
træne gennemfører den vurdering af
er i stand til at kunne sige at dem vi arbejder sammen med er nogle som vi kan træne uddanne og forklare hvordan de regler der er når man er i en konflikt fungerer
del af vores ansvar at sørge for
at bremse finansieringen af isil undervejs
dengang enhedslisten
over på sig enhedslisten vil kun sige nej jeg kan love for at der er flere henvendelser om danske bidrag end det vi lægger frem i folketingssalen
give en anden garanti
give en garanti for at de danske soldater
vil gøre alt hvad vi overhovedet kan gøre for at undgå
at de soldater vi er med til at uddanne og træne
gad der startes på
har enhedslisten flere gange i dag fremturet med at taleban skulle være på sit højeste må jeg ikke bare minde om at for femten år siden besad
i dag er der ni millioner afghanske børn der går i skole og heraf er en stor del af dem piger
er levetiden forbedret børnedødeligheden er faldet
har adgang til sundhedsydelser det går bedre men det går da ikke godt nok i afghanistan afghanistan har den udfordring at den afghanske regering
første nemlig terrorangrebene har sat vores værdier på en alvorlig prøve hvordan har vi kunnet håndtere skismaet mellem at regere håndfast og stadig væk
med vores værdier og principper i europa europarådet har bidraget med at vedtage en handlingsplan mod terrorisme og danmark har spillet aktivt ind
udarbejdelsen af den her handlingsplan
spørgsmålet om flygtninge og migrationskrisen har vi set europarådets principper om fremme af menneskerettigheder demokrati og retsstatsprincipper være sat under pres
samtidig også understreget princippernes universelle appel manglen på efterlevelse af disse principper har medvirket til at sætte gang i flugten fra despotiske regimer og det understreger endnu en gang nødvendigheden af fælles løsninger
til majdanrevolutionen og her har europarådets omfattende støtte til ukraines
de absolut største frivillige bidragsydere i europarådet vi vil fortsat spille en konstruktiv rolle i europarådet med henblik på at sikre organisationens ekspertise og at det
europæiske samarbejde det bliver blandt andet en af udfordringerne og et af spørgsmålene når vi fra november to tusind og sytten skal overtage formandskabet for europarådets ministerkomité vi begynder allerede nu fra dansk side at gøre os
vores overvejelser om hvad vi kan gøre men jeg må også bede om at man har realistiske forventninger til hvad der kan
hvor der vil være en lang række løbende sager der også skal håndteres alligevel synes jeg det er vigtigt at
for at standse den radikalisering der har været hvordan kan man
med på den ene side at have en fast forankret ytringsfrihed og på den anden side at have et problem med en række hadprædikanter der benytter ytringsfriheden
argumentere for undergravelsen af den selv samme frihed det er nogle af de spørgsmål det kunne være godt at få europarådet til at drøfte i fællesskab for at finde fælles europæiske løsninger på nogle
til rusland og vigtigheden af at opretholde en dialog jeg mener faktisk at regeringen har lagt en meget klar linje i spørgsmålet
rusland nemlig at vi er klare i vores afvisning af ruslands krænkelser af ukraines selvbestemmelse at vi er klare i vores afvisning
holde en åben dialog for jeg tror
holde fast i dialogen har man muligheden for
ikke bare gennem europarådet men også gennem eu hvor danmark har været blandt de lande der mest aktivt og også dagsordenssættende har taget det ukrainske spørgsmål op igen og igen og derfor fokuserer vi fremadrettet
herre christian langballe advarede imod diktater fra europarådet
de steder hvor vi har tilknyttet os
er det ikke et diktat men når der kommer en afgørelse fra
underlagt os så følger vi naturligvis afgørelsen
uenige i præmissen der ligger bag ved en afgørelse så må vi snakke om
ændre den juridiske ramme for den
diktater jeg mener at vi gennem europarådet netop kan forsvare danske interesser herunder danske interesser
de værdier som vores samfund er bygget på i hævd og sørge for at de bliver implementeret og efterlevet
jeg synes er en bekymrende udvikling i en række af
europarådets medlemslande
kommissionen har haft et meget aktivt besøg i polen
godt kan kalde en håndfast dialog med den nye polske regering
til de aftaler og de principper
blive medlem af eu
forkert udlægning at tegne et billede af at eu ligesom har siddet på hænderne og ikke gjort noget
sig en anden domstol eftersom eu domstolen var den øverste
der var en konflikt mellem eu domstolen og den europæiske
den afgørende beslutning og den juridiske tvist
december måned to tusind og fjorten håber jeg at vi kan få afklaret for jeg deler ønsket om at eu kan finde en måde også selvstændigt at tilslutte sig
herre rasmus nordqvist siger at det vil være en ønskemodel hvis alt kunne klares gennem europarådet ja men det ville så kræve at alle lande ville respektere europarådets
værdier og principper og efterleve de afgørelser der træffes
man også nødt til at have andre mekanismer ved siden af europarådet desværre både herre rasmus nordqvist og fru zenia stampe var inde på spørgsmålet
i redegørelsen her og jeg elsker det radikale
vi i selvgodhedens navn kan skælde ud over vi godt kunne blive endnu bedre til men hvis jeg lige må henvise til hvad der står på lystavlen bag
en redegørelse om europarådets virke i to tusind og femten og europarådet har
haft anledning til at have den der kritiske vinkel på
nævneværdig grad kan finde vej ind
rasmus nordqvist og fru zenia stampe hjertens gerne må finde hår i suppen og
og derfor når redegørelsen skal afspejle europarådets handlinger og arbejde i to tusind og femten kunne vi simpelt hen ikke finde noget at klemme ind
en dagsorden for jeg synes den ligger meget godt i tråd med det som vi gennem skiftende regeringer har arbejdet for nemlig et stærkt et selvstændigt og et samarbejdende europaråd jeg vil gerne med de ord
til at tilføre sundhedsvæsenet i danmark de fornødne to
været nødt til at finde besparelser og ja
er klart at når vi skal skære ned
været nødt til at undersøge
kan gøre anderledes jeg mener at netop ved at fokusere
de to væsentligste af naboskabslandene
for at der er en fortsat demokratisk udvikling bruger vi pengene rigtigt men jeg kunne naturligvis altid
klart at når man bruger færre penge til uddeling
også være færre projekter og dermed færre evalueringer og dermed færre overheads i administrationen så jeg
er helt naturligt at når der er en mindre pulje
i lissabontraktaten med den udlægning som eu domstolen har til begge dele vi var nogle der vurderede at det ville
jura er jo ikke en en videnskab som matematik hvor to plus to altid giver fire
rigtige resultat jura fortolkes og her var en fortolkning hvor jeg må konstatere at den ramme der blev givet ikke gav plads til det som jeg gerne vil
folketingets opbakning til at kunne lave en sådan tiltrædelse men da det ligger uden for mit ressort har
subsidaritetsprincippet og
staternes skønsmargin og protokol seksten er at man kan anmode som det blev nævnt omkring den her udtalelse
og tretten den anden protokol har haft en længere
deres indsats og en gang imellem også sætter deres sikkerhed på spil til gavn for osces arbejde det er opløftende at se at der stadig væk er interesse for det arbejde der foregår i
opbakning til et bidrag og opbakning til en dansk indsats i organisationen
organisation som man måske ikke lægger mærke til i de år hvor det går godt
med sine syv og halvtreds medlemmer en meget vigtig organisation et meget vigtigt forum
sikkerhed det er
meget andet det er et meget bredt spektrum
at man sørger for at der er mulighed for også at tage de mange
i opløbet hvis det er muligt at skabe enighed bag jeg synes at ukrainekonflikten har forstærket skillelinjen i
men mere direkte mellem rusland og de lande der mener at det skal være ethvert lands ret selv at vælge
egen fremtid og det er dér skillelinjen
at beslutningstagningen sker ved konsensus og det betyder at et enkelt land kan forhindre de andre seks og halvtreds i at gå videre eller gennemføre fornuftige skridt og tiltag
fn styrken i at have et konsensusdemokrati det betyder jo at
klar til at bøje sig en smule mod hinanden udfordringen kommer i konsensus når én ikke vil bøje sig mod de andre
den ene så et land der bryder med de fundamentale principper som samarbejdet hviler på og derfor er det
holder dialogen i gang også når det er svært at osce
det der er på engelsk kaldes for en honest broker altså en ærlig forhandler
har en hovedrolle i østukraine hvor den særlige monitoreringsmission
af den indgåede våbenhvile og tilbagetrækning af våben derudover
smm med andre vigtige opgaver som facilitering af dialog og minerydning jeg besøgte ukraine i september sidste år
af de danske udsendte det er et
determination de udfører det med den ro de har uanset
stort indtryk den professionalisme de har beroliger mig meget til gengæld og det er måske knap så beroligende
konflikten i ukraine er blusset op her på det seneste
vi har set angreb på smm missionen vi har set en stigning i
desværre fra begge sider
fra de russisk støttede oprøreres side
er udsendt cirka femten danske observatører til smm missionen og vi gav ud over det sædvanlige pålignede bidrag et frivilligt bidrag på tre million
vi samlet set har givet støtte til
ikke bare nøjes med at tage sig af ukraine der er andre problemer rundtom
brud på menneskerettigheder i mange dele af regionen og der spiller osces uafhængige institutioner en afgørende og særlig rolle
og mediefriheden i en række medlemslande repræsentanten
i to tusind og femten syv og tyve besøg i nitten lande og rejste over to hundrede sager
også en dansk prioritet i osce
blandt andet samarbejdet med mediefrihedsrepræsentanten
der blev gennemført atten missioner i to tusind og femten på tværs af