syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
lejligheden til at sige en stor tak til alle partier i folketinget og til regeringen for tre spændende år på christiansborg til september trækker jeg mig fra arbejdet her og helliger mig min nye post som formand for inuit ataqatigiit
der er sket meget på tre år til tider
det som om nogle danske partier først nu har opdaget hvad selvstyreaftalen indebærer netop nu hvor vi er midt i en implementering af selvstyreloven er det utrolig vigtigt med de grønlandske og de færøske mandater i folketinget
og vi skal have grønland på sporet igen inuit ataqatigiit er klar til at
for at udvikle grønland og rigsfællesskabet på en ansvarlig åben gensidig og solidarisk måde
taget imod rapporten fra de to universiteter med kyshånd vi synes det er utrolig vigtigt at vi får den
baggrundsviden som rapporten leverer
også enige i som rapporten konkluderer at grønland skal have udviklet en mere flerstrenget erhvervsstruktur det er ikke nok med fiskeriet og vi skal heller ikke sætte vores lid til mineindustrien det kan ikke løse vores økonomiske problemer på sigt
dele af det som vi ikke er helt enige i men der er rigtig meget af det som vi synes er meget konstruktivt og nødvendigt i den fremadrettede debat om
grønlands erhvervsudvikling desværre har vi nu set at naalakkersuisut har fremlagt en
strategi vedrørende råstoffer og olie og strategien er efter vores mening netop urealistisk særlig set i lyset af den information vi har fået fået i til gavn for grønland
været med til at lave en mere balanceret og
landbrugserhvervet hvis man hele tiden går og tror at der måske lige om lidt åbner en stor mine lige ved siden af så vi er meget
for eksempel at se på en meget mere overordnet debat om
skal med det grønlandske territorium vi skal med landet hvad
vi ellers lagt op til men desværre ikke med flertal i inatsisartut så vi arbejder hårdt videre for at
af forholdet i rigsfællesskabet henholder os til selvstyreloven det bliver noget rod hvis vi skal til at gå ind over ansvarsområder som grønland har hjemtaget eller som færøerne har hjemtaget
synes jeg egentlig at muligheden for at stille spørgsmål som det er i dag er i orden det jeg synes der skal være mere af er at udvalgene i inatsisartut og i folketinget og gerne i lagtinget har en meget mere daglig kontakt i forhold til de sagsområder som er fælles ansvar
når vi har lavet ændringer i retsplejeloven at de høringssvar vi modtager hernede har vi ikke modtaget oppe i inatsisartut og når de kommer op til
foreligger de kun på dansk så der går en masse tid med at få dem oversat til grønlandsk
dem deroppe og den slags strukturelle ting er vi nødt til at få styr på så vi kan lave
har den udøvende og lovgivende magt der skal være meget mere gennemsigtighed i den måde vi laver de her love og den måde vi arbejder og jeg er bange for at hvis vi begynder at blande tingene sammen
ser det også for rodet ud udefra
jo læse og se på hvordan vi arbejder og der kan der opstå tvivl om hvem der egentlig har ansvaret
det er uklarheden i den måde vi laver
bemærkninger til lovene på som jeg kritiserer jeg synes ikke det er hensigtsmæssigt når vi samtidig gerne vil skabe et system som er gennemsigtigt og forståeligt for dem der kommer udefra
men hvorfor kan vi ikke på det område ligesom vi gør med uran lave en samarbejdsaftale først som som
overordnet i forhold til området i stedet for at vi skal lægge en særlig tekst ind i bemærkningerne til loven som gør det
i forhold til råstoffer i stedet for at skrive det ind i bemærkningerne til til en tilfældig lov som jeg kalder den for det er
hvad så med de projekter der koster fire
informationsudveksling hvis ikke det skal ind i nye betænkninger eller nye bemærkninger eller love fremadrettet så en meget bedre og gennemtænkt måde at arbejde med de her sagsområder
jeg synes at den dialog der har været omkring den her udlændingelov har været for lukket vi er blevet involveret alt for sent i oppositionen i grønland og sådan set
fortsat skal arbejdes med i har vi hele tiden sagt at vi vil sikre at ilo konventionerne
god og retfærdig løsning som også tilgodeser at der kan komme gang i de investeringer
træder vi ind med det samme vores interesse er at få rammelovgivningen på plads så man både internt i rigsfællesskabet i grønland og set udefra ved hvad
til investeringer og igangsættelse af nye erhverv
er det er hverken efterløn betalingsring eller tolv minutters længere arbejdstid der har bragt os i
der direkte vedkommer færøerne og
lavet en erklæring hvor vi siger at vi først og fremmest er loyale over for flertallet i vores egne lande og at vi som udgangspunkt støtter hinanden i sager hvor der måtte være uenighed mellem danmark på den
ene side og færøerne eller grønland på den anden side
er årsagen altså ikke nogen konkret sag men det overordnede ideologiske fællesskab men jeg har haft nogle gode
at vi kommer til at have en god dialog også om de svære sager som altid kommer i et levende og dynamisk
brev til korinterne
anden side er det gået rigtig godt når paragrafferne er sat lidt til side og man i stedet har bestræbt sig på at få de optimale politiske løsninger
is in the detail siger man på engelsk det kan betyde mange ting
det er ikke grundlovens paragraffer
som eksempel kan jeg nævne sagen om færøsk overtagelse af råstoffer i egen undergrund i sytten år sagde danske regeringer
efter danske retsprincipper ikke muligt som det hed dette stressede forholdet mellem de to lande
rammer så længe færøerne er en del af rigsfællesskabet er indlysende spørgsmålet som den færøske forfatningsproces rejser er hvad der kan rummes inden for rigsfællesskabet
statsminister op til færøerne for at erklære
gjorde med dette den klassiske fejl når det gælder forholdet til færøerne for når man stirrer sig blind på juraen så ser man kun problemer man
se andet for set gennem grundlovens briller er færøerne
en lovgivende forsamling som ikke er folketinget altså et brud på grundlovens §
altså et brud på grundlovens §
ser internationale forhandlinger der føres af færøernes landsstyre og hvor eu og dermed danmark ofte er modpart altså et brud på grundlovens berømte § nittende sagen er jo
langt uden for den danske grundlov
mange områder nogle ser dette som et problem men de vise kan se at dette er løsningen de vise kan se
færøerne og danmark har bestået og består er at det ikke baserer sig på juridiske bindinger men på politisk forståelse
har tilladt færøerne at udvikle sig i henhold til egne ønsker og
behov det
når det gælder den aktuelle sag om den færøske forfatning
den bliver og når det gælder andre sager som utvivlsomt vil kræve politisk fleksibilitet i årene der kommer
både indadtil og udadtil og få som statsministeren sagde et eget demokratisk grundlag
vi må definere hjemmestyreloven som en aftale mellem to parter for sådan er det hjemmestyreloven er meget mere end en dansk lov vi må kalde lagtingets lovgivning for lovgivning
at den skal følge den danske grundlov bogstav for bogstav for så bliver
ulovligt og det er jo en hel del det drejer sig altså ikke om detaljerne men om det store billede det drejer sig ikke om grundloven men om rigsfællesskabet
også er den nye regerings terminologi det glæder mig for så kan vi undgå polarisering og
i stedet for konfrontation på det grundlag ser jeg frem til et godt samarbejde de næste fire år så kunne jeg måske
fra et økonomisk synspunkt kan se et behov for et indgreb er det næsten altid politisk umuligt at gennemføre det
det økonomisk for sent det blev jo for sent i sverige og socialdemokraterne tabte meget af vælgernes tillid og regeringsmagten ikke fordi de gennemførte upopulære tiltag
samme byrde når det gælder den økonomiske politik helt indtil tony blair havde den britiske befolkning samme holdning socialdemokrater er måske
til at føre økonomisk politik det eneste de kan er at være gavmilde med andre andre menneskers penge
så spottende plejede at sige det var jo den samme skepsis den borgerlige side i danmark forsøgte at appellere til i de kampagner man førte i efterårets valgkamp
man ikke sætte sin lid til socialdemokrater de har ikke handlekraften de er som
i sin tid for bange for at ramme
egne vælgere strategien lykkedes ikke selv om
der hænger meget mørke økonomiske skyer over europa
det viser at tingene har ændret sig socialdemokrater har lært at en ansvarsfuld økonomisk politik er forudsætningen for det velfærdssamfund
derfor er tilliden til en venstreorienteret økonomisk politik
den stærke regulerende stat der spillede fallit da finanskrisen brød ud krisen viste endnu en gang at tøjlesløse markedskræfter ikke bare kan ramme socialt udsatte mennesker de kan også føre hele lande
vi må have en stærk stat med kontant regulering krisen har også lært os noget om om afhængighed idéen med fn med
er cirka fem procent af færøernes bnp og fjorten til femten procent af landskassens indtægter selv om seks hundrede og femten million
meget lille del af danmarks bnp og
statkassens udgifter så er det jo også penge
bnp og nettogælden er cirka tyve procent af bnp
er rimelig så vil eu indføre deciderede sanktioner
færøerne finder man bestemt ikke eu’s krav rimelige tværtimod og det revolverdiplomati med trusler om sanktioner som vi oplever fra eu’s side er også rent folkeretligt
rimeligheden på vores side nogle mener at situationen er uholdbar og har spurgt mig om min støtte til regeringen er betingelsesløs derfor vil jeg gerne benytte
er modparter i denne sag og det er vi fordi vi på færøerne har valgt at gå vores egne veje men selvfølgelig er dette ikke nemt for nogen af parterne min stemme i folketinget kan naturligvis ikke bruges til hvad som helst
også var inde på fra den nye regeringskoalition på færøerne der er dannet i nat
have forhandlinger med danmark om højere blokstøtte
den plan kender jeg ikke i detaljer men det kommer vi nok til at høre meget mere om og det bliver i givet fald
været på hvis de sidste ti års aftale om fastfrysningen ikke var
konkurrencedygtighed og en mindre ansvarlig omgang med de betroede midler når den udefrakommende støtte vokser
fundament for eget samfund det skaber en ansvarlighed og det giver også en sund følelse af
enig med færøernes landsstyre i denne sag på den anden side
der er bred enighed om i den færøske befolkning og til den kategori hører ønsket om højere blokstøtte ikke
min position som folketingsmedlem modarbejde landsstyret
det demokratiske mandat som det er landsstyret der har
er der så anden behandling anden behandling af
med en lille ændring nemlig at
seks hundrede og fire og tyve million kroner jeg skal lige sige kort om det her at
støttede den linje som der havde været før med at
men men én grund er at når der er et tillidsgode fra danmark til færøerne som går op og ned
bliver det jo en vare som kan sælges på færøerne
der opstår et fokus som jeg synes er forkert med at
nogle der kan sige stem på os så får i danske penge stem på dem så mister i de danske penge det giver et forkert fokus i i politikken og
fokuserer man på hvordan man kan få mest ud af danmark og det synes jeg
det er bedre at man i fællesskab mellem danmark og færøerne fokuserer på
hvordan færøerne kan arbejde sig frem imod at have en økonomi som er selvstændig
er færøerne ikke nogen udgift for for danmark samlet set
importerer alle vores varer gennem danmark og vi eksporterer vores varer ud gennem danmark og færøerne gør selvfølgelig det danske kongerige større mere farverigt og mere komplekst det giver også
jo mere der fokuseres på hvem der tjener på hvem og
jo mere der fokuseres på de her overførsler på
pengeforbindelsen mellem danmark og færøerne jo svagere bliver essensen i
fokuseres så meget på de her overførsler
for eksempel finder olie ved færøerne der skal jo bores igen senere i år
få når man hører nogle kræfter tale om
at andet glider i baggrunden jeg synes at målet må være
færøerne bliver så selvstændige som muligt både politisk økonomisk og administrativt
nu er der så med den her ændring åbnet
for at der igen kommer meget fokus på overførslerne
oveni det er et meget lille beløb et mikroskopisk beløb på
finanslov men princippet er der og man har bebudet nu fra færøsk side at man vil forsøge igen i år at få
penge fra danmark og stem på de andre så mister i pengene det synes jeg er et
det er en uheldig udvikling en uheldig drejning vi nu tager i fællesskabet mellem danmark og færøerne
før folketingsvalget at
vil stemme imod en aftale som det færøske landsstyre indgår det
jo i teorien i princippet forestille sig at hvis der ikke var enighed om det her i folketinget kunne jeg med min stemme annullere en aftale som det færøske landsstyre
jeg ikke at det er noget som jeg har
og derfor vil jeg på det grundlag støtte det her forslag
en forhøjelse af bloktilskuddet til færøerne på
den drejer sig om et rimelig vigtigt princip hvor man går fra at bloktilskuddet har været fastfrosset nominelt til
sagen har været diskuteret flere gange både under første behandling og anden behandling og
er princippet meget vigtigt jeg har jo haft den holdning at jeg
at fastfrysningen af støtten var en god idé det var en god lempelig forsigtig måde at udfase støtten fra danmark til færøerne på
jeg har taget ordet fordi der er blevet rejst to ting i debatten som jeg gerne vil have finansministeren til at bekræfte der har jo været ønske fra færøsk side om at forhøje bloktilskuddet med to hundrede million
danmark har ansvaret for visse områder på færøerne det var sådan
firserne at der var en refusionsordning gældende hvor det færøske hjemmestyre
sagsområder på færøerne
at danmark stadig væk har ansvaret for visse sager på færøerne det er ligesom det som argumentation har bygget på når man har ønsket højere bloktilskud
det er således at bloktilskuddet er et generelt tilskud
visse sagsområder men at det er det færøske hjemmestyre der fuldstændig suverænt bestemmer hvorledes pengene bliver brugt
det økonomiske ansvar for de sagsområder som i gamle dage indgik i refusionsordningen et andet spørgsmål
beskyldt undertegnede for at være
de to hundrede million kroner ekstra fordi jeg skal have presset
jeg har hele tiden sagt at jeg støtter den linje som flertallet på færøerne har
om at bekræfte at jeg ikke på nogen måde har presset regeringen til at gå imod landsstyrets ønsker jeg har sagt min mening hvor jeg
det var på sin plads
pres på finansministeren i den her sag
har én stat
er tre forskellige jurisdiktioner
retlige subjekter tre slags personer som har rettigheder og pligter
skaber nogle praktiske problemer
af staten er inden for eu
i den gældende fiskerilov står der således at loven
som agerer i andre lande end i danmark
danske statsborgere som står med bopæl på færøerne eller i grønland er undtaget fra denne bestemmelse så
at der også er færinger der er bosat i andre lande end i danmark eller på færøerne en færing som ikke har nogen
bor i norge og fisker i norge eller bor i canada og
brug for en præcisering
er man ikke længere en dansk statsborger som er hjemmehørende på færøerne altså en færing
man en dansk statsborger som er hjemmehørende
derfor er det måske en god idé
lovens § en hundrede og tredive
en person som har boet på færøerne
er meget kryptisk men men jeg håber at tinget forstår at der
færinger som aldrig har boet i danmark
benytte lejligheden til at gøre status for tiden siden mit uventede valg til denne forsamling
rolle jeg fik ved valget den femtende september
der er ikke foreskrevet nogen regler og der er ingen faste traditioner hver enkelt må hver gang definere sin egen rolle formelt juridisk står vi
helt lige med alle andre medlemmer men reelt politisk er både vores udgangspunkt vores forudsætninger og vores opgaver meget anderledes
grundlag end tingets andre medlemmer og når vores bedrifter på
det kan få uheldige konsekvenser den situation kan jo sagtens tænkes at de fire
danske politikere får regeringsmagten mens flertallet
ender i opposition
ved sidste folketingsvalg havde fået et mandat mere end
støtter fru helle thorning schmidts tropper omvendt ville
selv om hun vandt i danmark hvis vi tre havde støttet
lars løkke rasmussen vi
ud over de en hundrede og fem og halvfjerds danske
er der ved hvert folketingsvalg fire ukendte faktorer når valgets regnestykke skal gøres op der er fire løse missiler hvis retning danske vælgere ikke kan bestemme
at vælge side og dermed være med til at bestemme noget
til at bestemme nemlig den politiske retning i danmark
med regeringen men ud over det blander jeg mig ikke i debatten om rent danske anliggender jeg tror det ville være ilde set både på færøerne og
så vidt spektrum af opgaver som
deres bord men der er som bekendt en sag som både internt internt her i huset og offentligt har fyldt mere end nogen anden
den såkaldte here we go again makrelkrig
som en del af eu og færøerne er endt som modparter
været ganske svært for begge parter så synes jeg at vi har haft en god dialog om den og jeg synes også at regeringens politiske linje er til at leve med
eu modstandere brugt i den generelle kritik af forholdet mellem danmark og eu og på færøerne indgår den i den generelle kritik
forholdet mellem danmark og færøerne danmark tager ikke nok hensyn til færøske interesser i denne for færøsk økonomi så vitale sag lyder kritikken men hvis man forsøger at se objektivt
er konflikten en utilsigtet konsekvens af at forholdet mellem danmark og færøerne
at stå uden for ef og har siden gradvist overtaget den del af danmarks riges udenrigspolitik som handler om færøernes fiskeriaftaler med andre lande blandt andet eu og dermed
er altså et resultatet af færingernes egne ønsker og egne valg det må vi tage ansvaret for og derfor vil jeg ikke kræve at danmark fuldstændig betingelsesløst
ansvar for færøerne det er i københavn at suveræniteten over færøerne ligger og med det følger nogle forpligtelser det er jo danmark der repræsenterer færøerne i de internationale organer
hvis eu indfører sanktioner
eu og eu går jo langt i denne sag rigtig langt så langt
med internationale vedtagelser samt at man på vegne af færøerne er rede til at
sagde i en tale at sandhedens største fjende mange gange ikke
egne meninger der bygger på myter det er nemmere
se fænomenet hos andre og en sejlivet myte blandt danske politikere og embedsmænd
er at danmark er en enhedsstat at rigsfællesskabet er en konstruktion som er bygget med den danske grundlov som
også gælde for selve rigsfællesskabets grundlæggende konstruktion i forhold til
fald kommet noget godt ud af
sidst vil jeg takke for samarbejdet hidtil med regeringspartierne specielt socialdemokratiet det har været fint der er kommet meget godt ud af det
mange flere gode resultater i de næste
en forhandling mellem landsstyret på færøerne og
forhandlingskomité som som repræsenterer eu jeg har aldrig sagt at
i valgkampen at hvis regeringen fuldstændig betingelsesløst følger
ville det være fuldstændig umuligt for mig politisk at støtte regeringen fordi så ville jeg jo støtte
på et helt vitalt område sanktioner som kan ramme så hårdt at den færøske økonomi smelter sammen på to uger det vil jeg politisk slet ikke kunne leve med det er fuldstændig umuligt men det er lige det som danmark ikke gør og det er det som jeg er tilfreds med når man siger
har formandskabet og har en speciel forpligtelse stemmer man ikke for det og er rede til på vegne af færøerne
ind for eu domstolen og sikre at der er proportionalitet og lovlighed i
ikke én politiker der støtter regeringen gør det betingelsesløst alle kræver et eller andet
hvis regeringen betingelsesløst havde fulgt kommissionens linje i den her sag
det har den ikke gjort smertetærskelen er om om den stemmer ja eller ikke stemmer ja og den
og har samtidig meddelt at den er rede til
på vegne af færøerne at føre sagen ind for
og kræve at det der sker er proportionalt det der er foreslået er ikke proportionalt
ønsker en total boykot af færøerne som svarer til de sanktioner man indsætter mod iran eller syrien og den slags det er fuldstændig ude af proportioner og derfor er jeg tilfreds med
ti arbejdede i danmark og uretmæssigt betalte dansk arbejdsmarkedsbidrag og hvor mulighederne for erstatning nu undersøges
sagen om at få flere af danmarks dobbeltbeskatningsaftaler til også
der er indgået aftale om at danske universiteter nu anerkender færøsk som kulturbærende fag således at færøske ansøgere ikke længere skal
til færøerne i august måned der var nogle der savnede lidt kædedans og lidt færøsk snaps men det er noteret til næste gang
jeg ikke er helt så tilfreds med udgangen af kongeriget danmark er medlem af den internationale hvalfangstorganisation
på grund af færøerne og grønland derfor var det i orden at regeringen ved
mødet i juni i en principielt vigtig sag stemte direkte imod færøerne
og grønlands anbefaling
eu endelig vedtog det instrument der gør det muligt at sanktionere island og færøerne
en ulighed mellem ulighed mellem parterne der kan skubbe en fornuftig løsning langt ud i fremtiden det som eu gør
at misbruge den magt der ligger i dets størrelse
som objektivt set tilkommer eu hverken island eller færøerne kan true med det samme vi har jo ikke den størrelse der kan give truslerne kraft
mulige sanktioner bliver et hårdt stød for den færøske industri men dog ikke
regi derfor er jeg glad for den klare tilkendegivelse fra regeringen med bred opbakning i folketinget om at man vil lægge en eventuel sanktion
hvis det er færøernes ønske jeg vil også takke for det samarbejde
i fiskebestande og i hvordan klimaforandringer påvirker havmiljøet som statsministeren omtalte i sin tale
vi er kede af det hvis færøerne forlader fællesskabet
hvordan det fungerer
er at justere den juridiske og politiske ramme om fællesskabet
til fejl nummer to for når det fra dansk side kræves at denne ramme skal respektere grundloven viser det også en manglende forståelse af fællesskabets indhold
er ikke skrevet på færøerne den er aldrig vedtaget på færøerne og den handler slet ikke om færøerne vi har vores egen
kaldes rigsfællesskabet bygger altså ikke
står uden for eu og selv forhandler med andre lande ja at vi endda nu står midt i en
at passe ind under grundloven men det svarer til at klemme en
som har større betydning for mange mennesker end debatten om den statsretlige ramme
vi fik hjemmestyreloven da vi overtog undergrunden da vi overtog folkekirken
det var umuligt fordi det var et brud på grundloven indtil man har set set at det politiske behov var så stort at man har gjort
gået så langt ud over grundlovens rammer at den fortolkning af virkeligheden som skal få klemt den her fod
størrelse fem og fyrre ned i en sko
otte og fyrre ville være et stort fremskridt
der er en overtagelseslov som giver os hjemmel til at overtage alt som ikke direkte vedrører
udenrigspolitik og så videre og hvis man så vil
er der jo utallige statsministre som har sagt at så kan man også overtage selve suveræniteten og så bliver der
det kan man godt som det er nu men jeg synes godt at vi kan få en aftale inden for fællesskabet som er bedre end den er i dag og som bedre genspejler den politiske virkelighed og den politiske selvforståelse
at samtlige partier på færøerne har været med til at fastfryse
i de ti år det var fastfrosset samtlige partier har været med til
der er indgået adskillige aftaler om fastfrysning selv mener jeg at det ville være meget forkert hvis vi fik
en ordning således at hvis man på færøerne stemmer på et parti
penge fra danmark og hvis man stemmer på et andet parti
det ville være meget meget ødelæggende for
gælder uanset hvilket parti der sidder ved magten
formandskabet nede på møns klint for nogle uger siden hvor vi diskuterede de her ting og behovet for at få en ordning som genspejler virkeligheden og det var der stor forståelse for og også
jeg ville ikke kunne støtte en regering der fulgte eus linje i den her sag det har jeg gjort klart både før valget og efter valget og efter jeg er kommet herned
støttede eus linje men tog et andet
indebærer jo at danmark skal indsende en klage
del af eu men jeg var tilfreds med den løsning som
en procent af befolkningen i eu et af syv og tyve lande jeg tror faktisk
af en klage vendt mod danmark det synes jeg var
mandatet blev givet tilbage i marts eller
det sætter jeg også pris på jeg kan ikke kræve af danmark eller regeringen at den får hele eu til at
også gerne sige at jeg er ked af at de danske europaparlamentarikere alle stemte
det her forslag det det beklager jeg men det har jeg ikke nogen indflydelse på
har givet et resultat som jeg er
skal orientere om hvad der sker på færøerne i
uklarhed om hvordan arktis skal afgrænses og hvordan arktis skal defineres
nogle gange er færøerne indenfor og nogle gange er færøerne udenfor andre gange er færøerne lagt i noget
som kaldes for subarktis noget som grænser op til arktis
omstændigheder at vi ligger lige midt i det område der
en gruppe hvis opgave det er at udstikke hovedlinjerne
minder om det arbejde som
strategien som laves på færøerne består af fem hovedpunkter for det første
færøerne som medspiller i det interstatslige samarbejde i arktis hvor man analyserer de andre landes strategier og
samarbejdsmuligheder der byder sig for det andet ser man på de økonomiske muligheder inden for søfart olieindustri
turisme og så videre man ser på hvilke tilpasninger og hvilke kompetencer der skal udvikles for at færøerne kan få gavn af de muligheder der byder sig for det tredje er der natur og miljø
fiskeindustri der udvikles
finder interessant er jo at færøerne er et land med alle et lands funktioner
på halvtredstusind mennesker det er noget som
at bruge færøerne som et såkaldt levende laboratorium hvor man kan afprøve nogle
i en lille skala men dog i et helt samfund jeg var i forgårs til møde med en meget stor
de har planer om at implementere nogle nye ting inden for energiområdet på færøerne hvor man afprøver det i et helt land
kontinentalsoklen der er indgivet krav vedrørende to områder der
cirka
end det er i dag det er altså arktisk område
bliver betydelig større færøerne bliver
jeg vil dog også videreformidle nogle bekymringer blandt dem som arbejder med den færøske strategi
her i huset det er jo sådan at
er sagsområder som færøerne har overtaget og dermed har ansvaret for og myndigheden over i dag
selv udvikle sin strategi og man
gerne undgå automatisk at blive del af en dansk strategi
skal være opmærksom på den den risiko der ligger i at formelt
gennem danmarks arktiske strategi reelt bliver flyttet tilbage
er så glad for at det der hed
kosmetisk men der ligger dog et klart signal i den betegnelse
giver færøerne en større synlighed og den er jo væk i betegnelsen kingdom of denmark
lægger mere op til det regionssamarbejde som man gerne ser fra færøernes side modsat den statsvinkel som er mere
den betegnelse som som var dengang herre
man ser positivt på det her men man vil gerne udvikle sin egen strategi og bevare myndigheden over de overtagede sagsområder
lade sig repræsentere af færøerne
der gør danmark til en arktisk stat det kan også gøre at det kan tænkes jeg siger ikke at
at der kan komme en konflikt
kan komme i konflikt med danmark som en del af rigsfællesskabet
for eksempel tænkes at eu har et
ikke deles af de arktiske stater men danmark er jo både en eu stat og en arktisk stat og så har vi makrelstriden i en nøddeskal nok engang det skal man være opmærksom
på hvis der kommer sådan nogle modstridende interesser mellem eu og de arktiske stater
må man bestræbe sig på at finde et fælles fodslag
der udvikles en færøsk strategi om det her og
områder gennem sin strategi de må indarbejdes i hinanden og
de arktiske lande må tackles under hensyn til færøske og
når dette er sagt vil jeg gerne sige at jeg selvfølgelig kan tilslutte mig de strategier der ligger i de vedlagte papirer
til grund for den strategi der er lagt synes jeg også er gode nemlig respekt for
af at sikkerhed og bæredygtighed må være fuldstændig afgørende i
bør de to samfund og de to samfunds myndigheder have helt centrale roller i
her subarktiske betegnelse jeg synes ikke at det er
hvor hvor færøerne er i forhold til de ringe som tegnes
er klart at specielt når det gælder skibsfart ligger færøerne meget centralt lige i det område hvor man forventer at der bliver eksplosiv
er mere åbne for at eu får en større rolle jeg siger bare at der kan komme en konflikt hvor de fem
en holdning mens eu har en anden holdning eu har et ønske om at sidde med ved bordet og der er nogle arktiske stater som ikke ønsker eu med ved bordet
makrelstriden nok en gang fordi danmark både er en eu stat og en arktisk stat det er det som kan skabe problemer
skal være opmærksom på det var bare det som
og firs og kun noget om den del af det som drejer sig om udvidelse af optjeningsprincippet således at
at danmark og det danske rige
jo er to forskellige størrelser
formuleringen i danmark til
for den gode dialog vi har haft om sagen siden engang i foråret og for det arbejde hun har gjort for at få det bragt hertil så det nu ligger som et
den her lovændring er i overensstemmelse med en tradition der altid har været i dansk og i færøsk lovgivning nemlig at man har fulde rettigheder i hinandens lande både når det gælder sociale ydelser som
betyder rigtig meget for de færøske forældre som
men jeg tror ikke at ændringen bliver så dyr for statskassen som regeringen regner
i forslaget jeg citerer tilpasningen i forhold til grønland og færøerne skønnes at vedrøre ydelser for cirka fem hundrede børn årligt og at medføre
merudgifter på fire million kroner årligt i to tusind og tretten og cirka fire million kroner kroner årligt herefter jeg kender ikke den statistik som
skøn bygger på men jeg kan forstå på embedsmændene og på ministeren at det er
mig forekommer det her tal at være meget højt det må jeg sige
er de blevet omfattet af de her regler alligevel
jeg svært ved at se at det her tal kan beløbe sig til fem hundrede børn årligt det
hvis det koster mindre end fire million
betyder det utrolig meget for de mennesker som det drejer sig om
tak for det her og tak for ordet
dagen efter behandlingen sendte
både konservative dansk folkeparti og venstre støtter den del af forslaget som handler om at optjeningsprincippet skal udvides til at omfatte færøerne og grønland
bare ganske kort kvittere for det så vi nærmer os næsten fuld enighed i folketinget om det her og det er jeg meget glad for og vil kvittere for
mener jeg at
men det handler næppe om så mange mennesker som som regeringen regner med i sit forslag
jeg tror også at prisen vil blive betydelig
end de fire million kr som regeringen regeringen kalkulerer med men selv om det drejer sig om få mennesker og ikke så store penge
lempelig udfasning af blokstøtten helt klart det bedste men nu er der så et flertal som ønsker det her og det skal
noget bloktilskud til færøerne i januar i år heller ikke i februar i år og måske heller ikke i marts i år vi får først vedtaget det her forslag engang midt i marts jeg vil
bare spørge finansministeren hvordan kan det være at vi for anden gang i træk
fælles strategiske interesser
til vedtagelse og i pressen i går og i dag om at have en årlig debat om rigsfællesskabet som helhed
de færøske erfaringer og de færøske udfordringer
at der er rigtig mange statsløse nationer i verden rigtig rigtig er langt flere statsløse nationer end nationer med stat det er der også i europa jeg har deltaget
arrangeret af de statsløse nationer i europa og og de bliver altid meget imponeret når jeg forklarer hvordan det foregår i
vores eget skattesystem halvtredstusind mennesker synes de
at alle love som gælder på færøerne går igennem lagtinget at også love
på områder som ikke er overtaget som færøske
lagtinget før de bliver sat i kraft på færøerne
fra færøsk side ønsker en lov
overtaget så vedtager man en beslutning om at henvende sig til de danske myndigheder så bliver loven vedtaget her i huset
det synes catalanere baskere korsikanere og skotter er meget imponerende
langt større selvstyre end de har når det gælder sport
vi os selv under eget flag og eget navn bortset fra
får man ikke lov til i catalonien eller baskerlandet når det gælder udenrigspolitikken
jo vores egen udenrigspolitik når det gælder vores helt specifikke interesser når det gælder handelsaftaler og fiskeriaftaler med andre lande det synes man også andre steder i verden er meget imponerende når når det drejer sig om en statsløs nation
det fik andre statsløse nationer ikke mulighed for når
nu er vi efterhånden det land i hele europa som har det mest perifere forhold til eu vi står helt udenfor mens hele resten af europa
måde er en del af eu det er et problem i dag
det kan være isbryderen som som baner vejen for at
og så er der behov for at vi diskuterer her i salen i en god dialog med regeringen om at arbejde for at finde en en position i europa som er mere gavnlig end den som
det er en stor udfordring og
mest om sine egne forhold ved at kigge på andres forhold
i baskerlandet og
er simpelt hen fanger på grund af politisk virksomhed nogle har
forbindelse med terrororganisationer men de fleste er
virksomhed det kender man jo ikke til her i disse egne
hvis man sammenligner det med andre andre
sig selv hvad der er ønske om hvad der er rimeligt hvad der er behov for og så har man gjort det man
låst sig fast på juridiske bestemmelser eller
på grundlovens bestemmelser man har fundet frem til løsninger
som har været rimelige og ønskelige og som der
mener at hvis rigsfællesskabet skal fortsætte med at være en succes
med at fungere så godt som det gør så er det den kurs der skal holdes den politiske kurs
den den måske største konflikt som har været mellem færøerne og
så gør vi det alligevel og så fik man en fin løsning som har
sige til sidst at det er det det spor man skal følge man skal passe på
følge politikken så får vi
i den forbindelse bliver der behov for at man fra dansk side ikke låser sig fast i juraen men indser at rigsfællesskabet er en politisk ordning ikke en juridisk ordning
at rigsfællesskabets virkelighed er langt uden for grundlovens rammer
det er ikke grundloven der regulerer rigsfællesskabet det er det
det er en forkert antagelse
det må man forstå fra dansk side når når der kommer en forhandling om den
en politisk løsning som som må findes uden for
de søruter som vil komme ligger færøerne meget centralt placeret
behov for et meget stort samarbejde mellem
og eu og forskellige andre parter om
først komme med sit eget udspil og sin arktiske strategi og så sammenkøre dem med
en boring fordi vejret blev for dårligt men den vil
barske forholdene er og hvor stor
er for at der sker et eller
kompetencen har udviklet færøerne utrolig meget vi har
udarbejdet vores egen lovgivning og de store selskaber har arbejdet på færøerne efter færøsk lovgivning
i den industri så det var et utrolig stort fremskridt at man fik den aftale
holdning til rigsfællesskabet med færøerne kan dog i hvert fald delvis tilskrives en misforståelse mange danskere mener nemlig
færøerne er dyre for danmark bloktilskuddet til færøerne er kun på seks hundrede og tredive million
i det hele taget er begrænset og begrænset viden fører altid til begrænset interesse når man derudover så har den fejlagtige opfattelse at et forhold som
ikke har viden om eller interesse for
har svært ved at se ideen med at fortsætte med
færøerne er der som bekendt også rigtig mange der mener at fællesskabet med danmark bør ophøre
berøringsangst over for færøerne de synes at være så bange for at puste til politisk følsomme emner at de siger
af pligt så var færøerne dog med
sige om det er godt eller skidt men det er ikke uden betydning for når færøerne
fremmest bliver gjort op i penge har en svag sammenhængskraft det er interessant set
der bliver sagt at dette ikke er en strid mellem danmark og færøerne men mellem færøerne og eu det er rigtigt at boykotten
en større del af sildekvoten hvis man kommer igennem med
boykotten af færøerne jeg bliver naturligvis spurgt igen og igen hvordan
gør i den her sag hvad kan vi uden at være urimelige kræve af danmark
vi kan for det første ikke kræve at danmark adopterer alle de færøske synspunkter i sagen vi er er hver sin part vi kan for det andet heller ikke kræve at danmark bliver en traktatbryder og nægter at implementere eus
jeg på at færøerne selv har
en kyststat fiskeripolitisk med samme rettigheder og muligheder som andre kyststater færøerne har selv valgt at indgå aftaler med andre lande og har selv
fiskeripolitiske afgørelser derfor skal
i danmarks navn kan rejse en sag imod eu
dermed imod danmark er et eksempel på den politiske forståelse der er nødvendig for at rigsfællesskabet kan fungere så længe den statsretlige ramme er som den er og det
gav min partiformand som var suppleant for mig på det tidspunkt ikke sin støtte til regeringens mandat der var dog et stort dansk flertal bag mandatet
i praksis er en ordning der er til gavn for partiets primære mål som er udvikling af det færøske samfund i alle henseender men hvis fællesskabet skal fungere optimalt må det udvikles
uforbeholdne mening om rigsfællesskabet set fra en dansk synsvinkel jeg håber at man
vil gøre sig nogle tanker om og sige sin mening om
gøre sig nogen tanker og ikke at have nogen mening er altså også et meget klart
vi har truffet alle beslutningerne i den her sag vi har selv valgt at stå uden for eu vi har selv valgt ikke at
vi har haft beføjelserne myndigheden jeg synes ikke danmark
den danske suverænitet og rejse sagen internationalt og det har vi så gjort vi har rejst en sag i
navn imod eu altså imod danmark det synes jeg er et eksempel på at
færøerne mens et andet oppositionsparti dansk folkeparti har ønsket at
mere klart tog parti for færøerne og
implementere de her sanktioner det samme har enhedslisten sagt både enhedslisten og
gå imod kommissionens beslutning blive traktatbryder og nægte at implementere de her sanktioner i danmark
af otte og tyve lande en procent af eus befolkning
det ville være muligt helt at få eu til at ændre kurs det er mit indtryk at
regeringen har gjort det som vi kan forvente og kræve af regeringen
og at man sælger til rusland og afrika i stedet for europa det har ført til lavere priser det
en relation relation op til igennem rigtig mange år
i europa det er selvfølgelig et hårdt slag men man har så ment fra færøernes det er et slag man er nødt til at tage for
man bliver forfordelt man mener man bliver uretfærdigt behandlet og derfor må man tage kampen selv om den
det har vi så fået fået på plads således at vi har fået en en refusion en stor tilbagebetaling af det som de havde betalt for meget
en sag om at færinger blev sat uden for de sociale systemer i danmark i
det har vi også fået på plads således at færingerne nu bliver ligestillet med andre danske statsborgere
børneydelse ungeydelse og den slags
en rejse til færøerne gennem et skoleforløb for at
den undersøgelse jeg refererede til refererede til
så kom der en regering til for at par år siden som ønskede at hæve bloktilskuddet
jeg tog ikke stilling i den sag jeg sagde til
investere mere massivt i uddannelse
og det gør man så mere og mere på færøerne hvor der er flere og flere uddannelser på det færøske universitet det er den vej man skal gå det er den eneste måde hvorpå
forlod det igen var køleskabet fuldt af øller så det er hans øller vi drikker nu
isoleret samfund geografisk langt fra andre lande og økonomisk og politisk uden for eu uden for
og seksten og stærke røster
talte om at de nordiske huse skulle skæres ind til benet jeg har derfor været meget glad for den opbakning der har været i alle de fora jeg er medlem af
den socialdemokratiske gruppe og kulturudvalget når jeg har argumenteret for at gå imod disse planer de nordiske huse
for den indsats de har gjort i den sammenhæng argumentationen som har vundet gehør har været at der i forbindelse med
nedskæringerne skulle fokuseres på at holde de borgernære aktiviteter så skadefri som muligt
det lykkes at holde denne meget levende del af samarbejdet
den den meget omtalte bog om jyrki og johanne som skulle flytte
bogen viste jo hvor indviklet det kan være at flytte mellem de nordiske lande der er jo mange grænsehindringer
kan hele tiden opstå nye
er blevet anbefalet flere gange af nordisk råd at alle landene landene tænker den nordiske vinkel ind i
med grænsehindringsaftalen mellem partierne og regeringen har sat sig i førersædet når det gælder om at gøre noget konkret ved den her problematik det er fuldstændig
på budgettet man kan måle hvor stort engagementet er de politiske beslutninger behøver ikke altid at koste mange penge og for
der er visse ting der godt kan spares uden at det koster noget som helst i det praktiske men for danmark er det altså derudover vigtigt at have færøerne og grønland i tankerne og nu skal
færøerne betaler for en socialrådgivertjeneste som foregår her i københavn og
disse socialrådgivere og der er faktisk langt flere grænsehindringer
danske færøske og grønlandske borgere har jo samme statsborgerskab som udgangspunkt har man samme rettigheder i hinandens lande men der er jo tale om
og opholdsområder med forskellige regler inden for for eksempel
og familieretten og så videre og det er
færinger ikke har dette nummer skaber problemer med
når færinger studerer andre steder end
faktisk nu er er mindre mobilitet mellem danmark og færøerne
der opstår komplikationer når man tager sin bil med
for få år siden blev borgere fra færøerne sidestillet med borgere fra
tredjelande når det gjaldt optjeningsprincippet i forbindelse med diverse sociale ydelser det er nu blevet rettet tak for det men dette eksempel viser at når danmark justerer sin lovgivning i henhold til
så lang tid for at kunne få ret til sociale ydelser
man et optjeningsprincip men man glemte at tænke på
og så endte danske rigsborgere i samme kategori som som borgere fra polen og
aftalen som blev indgået mellem partierne og regeringen også indbefatter grønland og færøerne der kom i to tusind og tolv
fin rapport en slags katalog til nordisk ministerråd der belyste grænsehindringerne
nu lavet en handlingsplan jeg tænker ligesom
beskæftiger sig med den her problematik dagligt ikke gør andet
meget enkelt og meget billigt at få lavet sådan et katalog og det er altså nemmere
det forslag i hvert fald viderebragt
det tidlige tidlige forår fik
det her med grænsehindringer og til næste forår jeg tror det er i marts eller april
så en generel debat om rigsfællesskabet hvor
det aspekt af fællesskabet kan komme til diskussion
det var sådan set det meste
rigsborgere nemlig dem fra grønland og færøerne så sove vil jeg ikke sige men det var en forsømmelse fra den
repræsentanter for den forrige regering har sagt at det ikke skulle være sket
en handlingsplan men det må gøres i fællesskab ikke på færøerne eller i danmark det må
den her lov ændres så har jeg også
været en del diskussion om hvad bloktilskuddet er betaling for
blokstøtte som blev udregnet på basis af hvor stor refusionen havde været så fik man en pose penge i stedet for betaling på nogle
siden har der været lidt diskussion om hvorvidt det stadig væk er staten der finansierer specifikke områder på færøerne eller om det er en pose penge som
ikke bloktilskud men tilskud til de bloktilskudsfinansierede områder
har jo været en del diskussion på færøerne om den her sag der
bloktilskuddet markant
visse områder på færøerne og derfor har staten siden
et underfinansieret de områder som staten har ansvaret for imod det
hvad regeringens holdning er er det sådan som det står
i lovforslaget at der er tale om tilskud til nogle specielle bloktilskudsfinansierede områder eller er det et generelt tilskud som man
vi får jo rig lejlighed til at diskutere rigsfællesskabet i sin helhed når det kommer til generel debat
foråret det blev jo vedtaget af et
enigt folketing efter
forslag fra herre flemming møller mortensen
sætte rigsfællesskabet på dagsordenen en dag i folketinget og
de store partier i grønland siumut og ia
men når det gælder den strategiske
altså først og fremmest er de nordatlantiske samfund man repræsenterer udenrigsministeriet
arbejdet for en fyldestgørende repræsentation af alle tre rigsdele i arktisk råd og efter drøftelse med det canadiske formandskab for arktisk råd lykkedes det i august to tusind
at nå frem til en løsning på dette spørgsmål at dette er den grundlæggende ånd i dette arbejde er helt helt afgørende
for nogle minutter siden
et internationalt møde i grønland
kommet til grønland og tog imod den danske
han gav et fast håndtryk og med et skævt smil sagde colin powell til herre per stig møller wellcome to the fifty
siger historien lidt om de interesser der er på spil
hvor stort presset kan blive på rigsfællesskabet hvis man ikke tager de
det er foregået i den nødvendige forståelse mellem parterne i rigsfællesskabet
en potentiel kilde til uoverensstemmelser
mellem de tre lande i riget er eus rolle i arktis danmark har naturligvis følt sig forpligtet til
at eu får en observatørstatus i arktis det er jeg også fuldstændig enig i personligt
er helt naturligt at eu er med som observatør specielt
sagde det endda italien
at japan og sydkorea sidder med mens eu står udenfor men der skete jo det interessante sidste år at canada ikke ville efterkomme eus ønske før der var
opnået enighed om import til eu af canadiske sælprodukter
kort og klart i redegørelsen at fra kongerigets side arbejder arbejder man for at eu snarest muligt bliver fuldgyldig observatør i arktisk råd men nu er det sådan
i en langt mere alvorlig konflikt med eu
kan spørge hvorfor sætter danmark
mig at spørge udenrigsministeren om regeringen har tænkt tanken
at gøre det samme som canada
sige at dette er en sammenfletning af to forskellige sager men arktis handler jo meget om ressourcer og arktisk råd handler om at sikre at kampen om disse ressourcer foregår
energi klima fiskeri fangst udnyttelse
af mineraler samt forholdet til befolkningen og de oprindelige
i arktis er dette ikke en meget oplagt mulighed for at præge eus politikker på et væsentligt område
der er naturligvis
retorikken om arktis der skal ikke være strid og ballade der skal være fred og enighed og samarbejde og så videre osv relaxed scandinavians og så videre
er der noget der kan skabe strid og ballade og det der er langt værre mellem lande så er det kampen om ressourcer og det er præcis det som kommer til at foregå delvis i hvert fald i arktis og når eu
færøerne har som bekendt givet et retligt modsvar ved at anlægge to voldgiftssager i henholdsvis
og fn regi imod eu og jeg vil i den forbindelse igen kvittere stærkt for at danmark så at sige har givet færøerne det danske kongeriges medlemskort både i fn og i
denne sag imod eu og dermed også
denne sag imod danmark det er en meget flot gestus som danmark har gjort i den forbindelse og det er et eksempel på den forståelse og den smidighed der skal til for at den konstruktion vi har i rigsfællesskabet i dag
men når ét rige kan have flere og
den her sag helt nødvendig
at finansieringen af centret for
i havstovan i tórshavn er blevet forlænget centeret der i indeværende tre års periode vil koncentrere sig om
mellem østgrønland og færøerne med fokus på makrel og andre pelagiske fisk og deres fødegrundlag er også et eksempel på den nødvendige politiske forståelse
men for det færøske samfund er der andre og langt større udfordringer end de aktuelle fiskerikonflikter som jo formentlig bliver løst inden for
statoil investerer massivt ved færøerne jeg ved ikke om det er ønskeligt at de finder det de tror er under havbunden eller om man ikke skal ønske det men hvis de finder det
og forholdet til danmark under pres olieindustrien kan jo som bekendt både ende i velsignelse og forbandelse og når samfundet er så lille som
faren også meget stor jeg håber at man også i dette tilfælde i denne sammenhæng vil være rede til både at samarbejde og vise den politiske forståelse som vil være nødvendig for at tackle situationen i fællesskab mellem
godt forstå den frustration som er i salen i
uden en kyststatsaftale
er det jo beklageligvis således at store dele af
forsøgt at optrappe konflikten når det gælder kyststaterne med meget bombastiske udtalelser meget bombastiske krav om total nedlukning af færøerne og så videre det har ikke gavnet sagen
størstedelen af oppositionen valgt en anden kurs man
vil gerne pointere én ting når man taler så meget om om makrelforhandlingerne mellem eu og færøerne efter mange mange forhandlingsrunder er der faktisk
mellem eu og færøerne om den sag man har rejst fra by til by med store delegationer og der er
et par millimeter som skiller de to parter ad
færøerne eller eu eller island som hindrede hindrede
nye tekniske krav af forskellige slags og forståelsen blandt de andre var at ikke var nogen vilje fra norsk side til at indgå en
måske kan man tænke var
en undskyldning for heller ikke at indgå en bilateral
har altså også meget meget gode kort
nordmændene solo når det gjaldt sildefiskeriet
man skulle med sit fiskeri bevise hvor
at intet land er forpligtet til at indgå aftaler med andre lande man er forpligtet til at forhandle om bestande som bevæger sig i forskellige farvande
derfor har man også rejst to sager imod eu
en i fn regi ved den internationale havretsdomstol og de to sager har nok påvirket så meget at eu har flyttet sig