syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
ved dørene i nattelivet tror jeg i høj grad
danne præcedens for at det her ikke skal ske fremadrettet sådan
hen får elimineret det problem der reelt sker i nattelivet og
reelt ikke det der er problemstillingen i forhold til at kunne være seriøs
at cykle rundt i den der suppe der hedder om det nu er brugerbetaling eller hvad det er
indført et gebyr til at opstarte en sag skulle man vinde sin sag
får man jo gebyret tilbage er det så også en brugerbetaling når man får pengene tilbage fordi man har vundet altså vi mener
vi opfatter som bagatelsager og hvad er det så spørger ordføreren
er præcis de eksempler vi har set hvor man føler sig diskrimineret fordi
føler sig diskrimineret fordi mænd får gratis adgang
som bruger af det her hvis man gerne rejst en sag starter med et gebyr for
en klagesag ved ligebehandlingsnævnet
må socialdemokraternes politik da også være at
så ikke skal have gebyrer på natur og miljøklagenævnet
har en ret stor efterspørgsel på viden om effekterne af vores socialpolitik ifølge socialministeriet
mindre end ti procent af de cirka fyrre milliard
har en dokumenteret effekt når det så kommer til omkostningerne ved ikke at gøre noget
skandiamodellen præsenterer os for et håndgribeligt tal
af en ungdomsårgang ungdomsårgang havner i det de kalder udenforskabet
koster penge her og nu mens den menneskelige og økonomiske pris måske først betales eller viser sig senere i livet
vil det altså også hjælpe med at gøre aktørerne på det sociale område i stand til at kunne dokumentere hvilke indsatser der er blevet iværksat på det sociale område og nok så vigtigt
det andet skal vi sikre at kommunerne har de rette incitamenter til at forebygge og derfor ønsker jeg at vi får igangsat en undersøgelse af hvad det er for nogle regler og hvad det er for nogle forhold
kommer venstre ikke til at støtte forslaget og det handler om at med til forslaget hører at man skal fremsætte lovforslag om den konkrete
men det med at undersøge tingene er ikke en dårlig idé så jeg håber virkelig at vi sammen kan se på hvordan vi kan sikre at vi sætter tidligt ind og sikre at ingen lever i udenforskabet også efter et folketingsvalg
efter et folketingsvalg i forhold til selve skandiamodellen
indsigten i hvad udenforskabet koster i danmark er jeg meget interesseret i men forslaget som det er samlet og med lige præcis den sidste del om
de to lovforslag her begge genfremsættelser af lovforslag som blev fremsat i første samling af folketingsåret to tusind og fjorten
på grund af valgets udskrivelse ikke nåede længere end til og med andenbehandlingen og det er derfor
har altså stor betydning for den enkelte kommunes budgetteringsforudsætninger og kommunerne
regnet med at lovforslagene blev vedtaget med virkning fra den første januar to tusind og seksten reformen af refusionssystemet indebærer en klar forenkling af det bestående meget komplicerede regelsæt
ydelsestype og den aktive indsats som borgerne deltager i det komplicerede regelsæt har efter vores vurdering taget fokus fra kommunernes vigtigste formål som flere af ordførerne
vi opnår nu at ankestyrelsen fuldt ud bliver en almindelig styrelse under ministeriet også på det familieretlige område så lad mig sige her at jeg er glad for den
har mødt her fra partierne og vil naturligvis stå til rådighed hvis der skulle være spørgsmål
meget meget langstrakt forhandling
grundig helhedsanalyse og på baggrund af en ualmindelig
hvor hele socialudvalget rejste til etiopien og havde indgående drøftelser med
der er rigtig mange mennesker der er påvirket af de langstrakte forhandlinger
adoptionssystemet som helt sikkert var nødvendig at få nu står vi
igen til førstebehandlingen og og jeg mener det er vigtigt at vi nu kommer videre og det kan jeg også høre på de fleste af ordførerne
nogle enormt store krav til systemet og
behandlingen af sagerne og det er ikke kun det danske system det
ikke har bedre mulighed for hjælp i deres hjemland
udmønter den meget brede politiske aftale fra efteråret om at vi
forslaget tror på at vi kommer
vi kan fremtidssikre adoptionssystemet ved blandt andet virkelig at få skærpet kravene til adoptionsformidlingen
så vi bedst muligt tilgodeser det enkelte barns behov
høre den her brede opbakning til lovforslaget og det vil forhåbentligvis betyde at forslaget
i udvalget og det er klart jeg stiller mig til rådighed for de spørgsmål
stemme nej til det her lovforslag
og det er rigtigt at vi ikke fuldstændig har afkoblet det jeg synes at sfs ordfører meget fint formidlede her at donationer stadig væk vil være der
de formidlende organisationers adgang til
begrænset så det alene handler om adoptionshjælpen så det her med at køre projekter og alt muligt ved siden af bliver jo i høj grad begrænset så jeg synes at vi er gået et stykke vej men jeg anerkender at vi ikke er gået hele den vej som
har fået det præciseret på en måde som gør at vi kan føre et bedre tilsyn
godt stykke vej og jeg håber at enhedslisten vil ende med at støtte det her store kompleks
siger er kendt stof det var efter en evaluering af kommunal og regionalvalget i to tusind og tretten og
erfaringerne fra europaparlamentsvalget og folkeafstemningen i to tusind og fjorten at vi kunne se at der var behov for nogle justeringer af hvordan vi afholder valg her i danmark og tilbage i to tusind og fjorten
så vi kan få moderniseringen af hele
så der kan påbegyndes udbetaling af tilskud hurtigst muligt i år til sidst
bliver lovgivningen om forældreansvar og om ægteskab mellem to personer af samme køn sat i kraft
slå sine børn er indiskutabelt forkert når man taler med danske børn og danske familier det har det
dykkede ned i her for et par dage siden
man bliver vred ked af det og frustreret
om hvilke vilkår alt for mange børn vokser op under så for mig er det meget meget vigtigt at børn i grønland får samme beskyttelse
her taler vi specifikt om forældreansvaret og og derfor er vi kommet et vigtigt skridt videre der blev rejst et par konkrete spørgsmål undervejs
den anden del omkring ægteskabsindgåelse mellem to personer af samme køn vil træde i kraft den første april
det er korrekt som flere af ordførerne også sagde at grunden til udskydelsen
været at der har været afholdt folketingsvalg ind imellem
faktisk er en genfremsættelse vi står med i dag
teknologien i i arbejdet også omkring forældreansvarslove børnesager og så videre og det betragter jeg som et rigtig godt indspil i debatten i forhold til
hvordan vi vi i danmark og i grønland hjælper hinanden med
vil jeg gerne her klart tilkendegive at vores samarbejde danmark og grønland imellem er ualmindelig vigtigt og
det ser jeg frem til fortsætter det sidste spørgsmål der jo blev stillet
tilkendegive at i min optik er det her
grønland at de næste skridt i ajourføringen kommer til at
børneloven altså blandt andet det der var
medmoderskab med de bemærkninger
jeg sige at jeg naturligvis står til rådighed for besvarelse af de spørgsmål som udvalget måtte ønske at få nærmere belyst under den udvalgsbehandling som
hvad næste skridt er i forhold til børneloven spørgsmålet om hele
jo naturligvis ovre i justitsministeriets
lægger jeg op til at udvalget gerne må spørge mere indgående ind til det under udvalgsbehandlingen således at jeg også kan få bidrag fra
allerede strafbart for en forælder som
den børnesagkyndige rådgivning
de fornødne kompetencer til simpelt hen at gøre tilbuddet obligatorisk og derfor
jeg mener stadig væk det er et vigtigt første skridt jeg forstår ønskerne men jeg mener at det er
vi skal samarbejde også fremadrettet jeg var glad for at ordføreren også selv
blandt andet på socialområdet for mig at se er det meget meget vigtigt at vi fortsætter det her samarbejde at vi insisterer på samarbejdet og med den her lovpakke
mener jeg at der er taget nogle nogle vigtige skridt som også kan bruges i grønland til netop
i sidste uge afsluttede en en forhandling hvor vi vi afsatte midler til de grønlandske huse
jeg tror i høj grad på at de grønlandske huse har
og den handler lige præcis om at
selvfølgelig enormt vigtigt at det skift
sker så skånsomt som overhovedet muligt
at det så igen er forældrene som står for den daglige omsorg og det er klart at der selvfølgelig
venner og netværk i forbindelse med anbringelsen som
afsked med det siger sig selv at det er enormt store ændringer i et barns liv
nogle ændringer som et barn formentlig
det betyder at hjemgivelsesperioden i nogle tilfælde kan vare få dage
være tilfælde hvor der kan være behov for at bruge den den fulde længde altså
det vil jo selvfølgelig altid afhænge af den enkelte sag
da de blev indført tilbage i to tusind og ni
grundlæggende mener at der er tale om at vi har nogle gode og fornuftige regler som netop tager udgangspunkt i hensynet til barnet
er ved at lave en evaluering af de langsigtede effekter af lovændringerne om den her kontinuitet i anbringelsen fra to tusind og ni og det er
kan ske i løbet af ganske få dage jeg vil ikke stå sådan og og kommentere
men men når der er tale om om ganske små børn og nogle børn der har været anbragt så er
rede til at tage vare på barnet når barnet så igen bliver hjemgivet det er den konkrete og individuelle vurdering som som kommunen som myndighed foretager
min første del af besvarelsen når vi taler om ældre børn hvor man måske netop har et helt nyt netværk og har haft en hverdag i sin anbringelse
bruge noget tid på den forandring som der jo alt andet lige sker i et barns liv men der er er jo vidt forskellige hensyn at tage og det er også derfor at man opererer med
kan sætte det på firkantede formler det er derfor vi er nødt til at have den fleksibilitet i lovgivningen så man kan tage hensyn til det pågældende barn der
også det er vigtigt at få sagt fra begyndelsen at vi ved vurdering af kommunalpolitikernes
bør have en grundlæggende forståelse for at
et fritidserhverv at være kommunalpolitiker og det forudsætter at der er en vis grad af fleksibilitet i forhold til tilrettelæggelsen af det politiske arbejde for at tage afsæt i de gældende regler
det så rimeligt at reglerne er sådan det kan man helt afgjort diskutere og det er
eller er det hvis man ikke kan nå at læse alle papirerne til møderne vi skal huske på at man som lokalpolitiker ikke møder
det være lidt mere diffust hvornår man varetager hvervet og hvornår man holder fri
enige om at det ville være mest rimeligt at man som kommunal eller regionalpolitiker i en periode ikke får sit vederlag men vi skal altså gøre os klart
er det ikke nogen garanti for at reglerne ikke kan omgås samtidig skal man være indstillet på at der
egentlig er uheldigt en af fordelene ved de regler vi har i dag er at de er objektive og de er nemme at administrere i praksis og det hensyn mener jeg at vi skal have øje for hvis vi skal have lavet nye regler på det her område
kan der tænkes andre modeller end lige netop den som enhedslisten peger på og det er noget af det som
hvis ministeriets undersøgelse giver grundlag for netop at gå videre med en ændring af de gældende regler så for lige at konkludere ganske kort jamen så kan vi ikke
lægge os fast på om det er en god eller en dårlig idé at
reglerne på linje med beslutningsforslaget
ministeriet er gået i gang med og hvis vi skal ændre reglerne
en forudsætning at vi har belæg for at sige for det første at der er et reelt problem for det andet at alternativet er egnet til at afhjælpe problemet og for det tredje at de nye regler ikke medfører et
med kl om den mere praktiske tilrettelæggelse af undersøgelsen
personer og lige præcis den diskussion om hvorvidt det er retmæssigt eller ikke er retmæssigt
sådan en undersøgelse jeg er nødt til at have lidt mere solidt præsenteret før jeg mener vi kan konkludere at der er tale om et konkret
at man sådan set godt kan varetage både hvervet som som lokalpolitiker
er det bare stadig væk tydeligt at det her med at have retten til orlov
klare regler og hvis der skal justeres noget
de orlover der bevilges i dag potentielt set ikke bevilges efter det som man kan opfatte som værende
og regionsrådspolitikere både formændene og borgmestrene og så sandelig også folketingsmedlemmer
med rette kan påstå at der er er ubehag ved eller ulyst til
tilbage i marts to tusind og fjorten en aftale med socialdemokratiet radikale venstre socialistisk folkeparti og det konservative folkeparti om en mere tidssvarende og gennemsigtig vederlæggelse af politikerne som følge af
efterløn som dette beslutningsforslag vedrører
finder regeringen at en ændring af reglerne om efterløn til regionsrådsformænd bør afvente vederlagskommissionens samlede anbefalinger efter regeringens opfattelse vil det således være uhensigtsmæssigt her og nu
efterløn til borgmestrene og at det endvidere bør afvente det forventede samlede forslag fra vederlagskommissionen og på den baggrund
ser jeg det i princippet ikke som afgørende og
på vederlagskommissionen men nu er der altså en vederlagskommission som som afgiver sin
konkrete borger som dommen gælder
kolding kommunes arbejdsmarkedsudvalg har taget stilling til
hermed kunne konkludere at kommunens behandling af sagen
gå ind i den konkrete sag og tage stilling til om kolding kommunes beslutning om ikke at tilbagebetale sygedagpenge i tilfælde hvor sagerne efter kommunens opfattelse
er lovlig fordi kolding kommunes beslutning kan være omfattet af det kommunale tilsyns kompetence
vil jeg faktisk fratage de involverede i en potentiel tilsynssag muligheden
kunne få sagen behandlet både af statsforvaltningen og i ministeriet og der vil jeg kunne blive erklæret
vil det være en vurdering som statsforvaltningen i første omgang skal foretage der er det så jeg har noteret mig at borgmesteren
eventuelt vil kontakte statsforvaltningen og høre dens vurdering af sagen men generelt må jeg altså sige at der normalt ikke er mulighed for at kommuner kan handle sådan per kulance i økonomiske spørgsmål
ligger det ikke nødvendigvis lige for
i den her forbindelse under alle omstændigheder at det er for tidligt at sige noget om
ændre lovgivningen jeg mener sagerne er jo ikke endeligt afgjort endnu
justitsministerens ansvar og sygedagpengelovgivningen
diskussionen om forældelsesloven og og sygedagpengeloven
og for mig er det vigtigt at slå fast at vi helt helt klart støtter og er meget meget
opdateringen af rigslovgivningen for både færøerne og
det er jo lige præcis sådan at grønlands selvstyre har anmodet om at den familieretlige lovgivning
andet at sætte forældreansvarsloven i kraft for grønland med de tilretninger som er nødvendige i forhold til
jeg også havde ønsket en tilkendegivelse
set at myndighederne i grønland nu får mulighed for at tilbyde børnesagkyndig rådgivning
er korrekt at det er en forskel i forhold til hvordan det er i danmark men det er jo en forskel
fordi grønland på nuværende tidspunkt ikke har de fornødne kompetencer til at gøre sådan et tilbud obligatorisk
det for mig at se et vigtigt skridt det er et vigtigt skridt i den rigtige retning
og jeg hører ordføreren i retning af at man ønsker den den store komplette model men jeg anmoder også bare om at ordføreren erkender at vilkårene i grønland på nuværende tidspunkt er sådan at de fornødne kompetencer til at man kan
derfor er det i i min optik ikke rimeligt at kalde det et obligatorisk tilbud hvis virkeligheden er at det ikke er det der sker i første omgang det er derfor jeg
ordføreren ser det her som det
jeg mener det er afgørende vigtigt at vi nu
at få tilbudt børnesagkyndig rådgivning når der er uenighed og at man gør det på en måde
været været igennem og som alle partierne jo har bidraget til i forhold til så at nå til den her aftale for at få løst en vigtig problemstilling det er vigtigt at vi kan finde ud af
og det er det naturligvis af hensyn til de berørte børn jeg har også i den forbindelse noteret mig at diverse foreninger og organisationer
holder vi naturligvis fast i forældreskabet i det tilfælde hvor en af forældrene dør af en sygdom eller dør ved en ulykke boede man
bevarer den efterlevende forælder selvfølgelig forældremyndigheden uden videre boede barnet i
situation ikke sammen med den efterlevende
skal det naturligvis fortsat indgå i vurderingen at denne er barnets eneste tilbageværende forælder med forslaget her
vi så også som flere ordførere har nævnt sikret ligestilling af samlevende par med ægtefæller
få yderligere belyst men her og nu
blot en kort kommentar til forslagsstillerne
baggrunden for at vi indstiller at det her beslutningsforslag afvises er sådan set ikke substansen i det
tvunget til at modtage vederlag når man som deltidspolitiker
hvordan de her regler håndteres
vi tager nu hul på behandlingen af det første af fire beslutningsforslag fra dansk folkeparti
til hensigt at pålægge regeringen
støtte forslagets indhold
fuldstændig ukompliceret og at det derfor ikke vil være muligt
i den her samling det vil praktisk være muligt at fremsætte det i det næste folketingsår men det vender jeg tilbage til jeg håber i hvert fald at vi samlet her i folketinget vil kunne finde fælles fodslag både om forslagets indhold men så sandelig også om udmøntningen af
er sådan i dag at når en vælger har
altid ydes af to personer det skal altså enten være to myndighedspersoner eller en myndighedsperson
argumenter for at reglerne er udformet som de er
ved at der altid er en myndighedsperson til stede
at vælgeren bliver udsat for
den offentlige tillid til vores valgsystem men i langt de fleste tilfælde hvor en vælger har valgt
skal der ikke også medvirke en myndighedsperson
skal hjælpen ydes som hidtil det synes vi er en rimelig afvejning af hensynet til den enkelte vælgers
for hensynet til at undgå utilbørlig påvirkning af vælgeren og også at sikre den offentlige tillid til vores valgsystem når det så handler
vedrører det med at stille specielle eller elektroniske hjælpemidler til rådighed i stemmeboksen så kan jeg kun sige at det forslag er som taget ud af min egen mund
fra regeringens side er vi sådan set stærkt optaget af hvordan man får forbedret mulighederne for personer med handicap
ved egen hjælp før regeringen kan fremsætte et sådant lovforslag er det selvfølgelig vigtigt at vi også får gennemført en dialog med relevante handicaporganisationer
vi sammen kan finde løsninger som rent faktisk kan hjælpe de personer som har behov for det
praktisk anvendelige men også at de tager højde for befolkningens tillid til selve valghandlingen så vi
se på hvilke muligheder der findes og hvilke erfaringer
jeg kan sige at embedsmændene i ministeriet allerede så småt har taget hul på den her dialog
hvert fald sige så meget at
stemmen er afgivet og at den er afgivet korrekt som
der er forskellige forsøg i gang og man afprøver det præcis lige timingen med hvor længe forsøgene kører vil jeg gerne have lov til at besvare skriftligt efterfølgende for jeg kan
at jeg synes at det en god og fornuftig målsætning der ligger bag forslaget regeringen mener helt grundlæggende at det offentlige er til for borgerne ikke omvendt
det også vigtigt at kommunerne er gode til at kommunikere
når det handler om sagsbehandlingstiderne på det sociale område skal borgerne nemt kunne få oplysninger om hvilket serviceniveau de kan forvente af deres kommune men det kommer sikkert ikke som nogen overraskelse at selv om jeg sådan set mener at
regeringens indstilling til forslaget være den samme som venstres indstilling var det i sidste samling til b en
ikke kan støtte beslutningsforslaget
med på det i mange sammenhænge er rart ligesom fra centralt hold
have det her store overblik men på den anden side skal vi heller ikke være blinde for at borgere er forskellige og at man også har forskellige behov som sagt
i at kommunernes hjemmesider
forekommer at være et oplagt sted at offentliggøre sagsbehandlingsfristerne
her rigtig mange andre informationer til borgerne i forvejen lægges ud men det er ikke alle borgere der er lige gode til at benytte sig af de digitale informationskilder
der kan være andre måder at kommunikere på som kan være lige så hensigtsmæssige
til nogle grupper af borgere hvis man i en stikprøve sammenligner kommuner som faktisk offentliggør deres sagsbehandlingsfrister på hjemmesiden
beslutningsforslaget tjene to formål for det første skal kompensationen være et plaster på såret til borgeren
den rigtige afgørelse om hjælpen i første omgang
administrativt dyr og tung ordning der samtidig ikke vil medvirke til at opnå det resultat jeg tror vi er enige om
som jeg også har sagt ved mange tidligere lejligheder
grundlæggende set har viljen til at ville løfte deres ansvar for at sagsbehandlingen faktisk er i overensstemmelse med lovgivningen
langt færre omgjorte afgørelser om for eksempel merudgifter eller andre pengeydelser efter serviceloven
med tilbagevirkende kraft hvis ankestyrelsen giver
borgeren medhold end andelen af omgjorte afgørelser
det andet er selvfølgelig at borgerne skal have en ordentlig klageadgang hvis de mener at kommunen har truffet en afgørelse
i overensstemmelse med loven
at vi skal bruge kræfterne det er her vi skal koncentrere indsatsen det er kommunernes ansvar at sikre at sagsbehandlingen
jo altså også vigtigt at vi i folketinget tager ansvar for at lovgivningen er forståelig for både borgere og kommuner
at den er udformet på en måde så den er til at administrere korrekt
derfor at vi fra regeringens side lige før årsskiftet udmeldte at vi
det her arbejde med en reform af servicelovens voksenbestemmelser og det er jo altså en reform som skal ses i lyset af at vores nuværende servicelov helt særligt på voksenområdet efter min mening er blevet for kompleks og
for kommunerne at administrere korrekt derfor skal den her reform altså munde ud i en forenkling men en forenkling som
op til et bredt samarbejde hvor blandt andet brugerorganisationerne bliver inddraget det er de allerede blevet nu
jeg allerede i starten af januar havde et godt møde med danske handicaporganisationer og kl for netop at få igangsat reformarbejdet jeg vil meget gerne og mener det er afgørende at vi har en god dialog
i arbejdstøjet for det handler om at vi er nødt til at være konstruktive her og vi er også nødt til at have en fornuftig diskussion
en række borgere altså få adgang til ydelser de viser sig ikke at være berettiget til og det forekommer for mig at se
mindre rimeligt det vil formentlig også medføre betydelige offentlige merudgifter
sager hvor afgørelsen kan have særligt indgribende betydning for borgeren
ligge bag b seks og tredive nemlig at kommunerne helt grundlæggende og meget bevidst og usagligt træffer afgørelser i strid med lovgivningen for at spare hjælpen i en klageperiode
er behov for at fjerne et økonomisk incitament til en sådan adfærd
tager ansvar for at lovgivningen er forståelig for både borgere og for kommuner
den er udformet på en måde så den er til
voksenbestemmelser og jeg har lagt op til et bredt samarbejde
bliver inddraget på et tidligt tidspunkt og i det her arbejde
jeg vil takke ordføreren for det spørgsmål eller for den holdningstilkendegivelse for det er nemlig fuldstændig korrekt
det foregående beslutningsforslag hvor ordføreren selv bliver lidt udfordret i diskussionen om hvad
at lave et helt nyt kompensationssystem det kan vi godt regne på
meget bekosteligt det her med opsættende virkning hvad koster det
mener vi har en ret vigtig opgave foran os
da meget besnærende men et godt råd til ordføreren vil være husk på hvad opsættende virkning så vil medføre så vil opsættende virkning alt andet
regionernes tilskud ikke bliver påvirket hvis en region skulle beslutte at lukke en bane når man fremkommer med
et ønske ønske skal man naturligvis også have et svar på det og
set også et svar vi fra regeringens side gerne vil give regionerne i første omgang
midlerne til drift og vedligeholdelse af privatbanerne er lagt ud til regionerne og det er derfor også regionernes ansvar at sikre den regionale kollektive transport inden for de rammer de har fået
jo er en styrke at vi i danmark gør det på den måde at vi lægger mange opgaver ud til kommunerne og
tager det ansvar lokalt at man
og det er vigtigt at få sagt her at regionerne modtager omkring tre milliard kroner årligt
i bloktilskud og kommunale bidrag til netop at løse
investeringstilskud på omkring hundrede million kroner fra transport og bygningsministeriet
altså også fri låneadgang til investering i privatbanerne så det der er vigtigt at få gjort tydeligt her er at regionerne altså har ansvaret for at foretage de prioriteringer inden for de samlede midler de har til
hvor mange kilometer privatbane man har
fastfrosset er det en god idé altså er
det det vi skal have gjort det var sådan at den tidligere regering valgte at få nedsat en arbejdsgruppe som skulle se på det her kriterium og i det arbejde
inddrog man jo både hensynet til egen drift i regionerne men også hensynet til sådan en sammenhængende kollektiv transport i hele landet og og det er sådan set
som ikke er mundet ud i nogen klar anbefaling til en løsning jeg synes det er vigtigt at få sagt her at jeg gerne vil arbejde for at vi får en afklaring
det forstår jeg at at regionerne har et behov for i forhold til deres fremtidige prioriteringer
det altså midler til både drift og vedligeholdelse det er lagt ud til regionerne
og derfor er det også regionernes ansvar at sikre at
bliver udført inden for de regler og
er for en lommeregner og hvordan man har brugt midlerne i i region sjælland skal jeg ikke kunne stå og redegøre for her
grave det nærmere frem og måske komme med en yderligere skriftlig besvarelse
i forhold til hvad regionen selv mener de har fået
vil det så give et lidt mindre finansieringsbidrag og for andre et lidt større finansieringsbidrag og der er det sådan at regeringen i aftalen om regionernes økonomi for
og seksten har tilkendegivet at investeringstilskuddet så videreføres
og seksten og det vil sige at regionernes økonomiske rammer i
det er klart at vi vil bestræbe os på nu at finde en
hurtig afklaring af de økonomiske rammer i forhold til privatbaneopgaven fremadrettet
derfor er det selvfølgelig også en forventning at der snart vil kunne findes en afklaring
har valgt at lukke på en del af banestrækningen
ikke mindst for passagererne så er det
at regionen henviser til at der mangler en afklaring
skal tages som udtryk for at den løbende vedligeholdelse som jo er nødvendig for at banen sikkerhedsmæssigt
godt spørge til hvordan
skal jo ikke afhænge af om der så måske opnås en ændring
give regionen en mindre indtægt
sige at i lyset af den samlede finansiering som gennem årene er givet til de regionale udviklingsopgaver og konkret til investeringer på banerne så forklarer det
efter min opfattelse ikke
også efter to tusind og seksten vel vidende at vi kun lige er i januar i to tusind og seksten
helt enig i at ingen kan være tjent
hvis spørgsmålet om en ændring af bloktilskudskriteriet har betydning for om passagererne på lokalbanerne får klarhed
så tage når transportministeren også er til stede ved
til afgørelsen så er truffet en hurtig behandling skal på den ene side imødekomme borgernes rimelige ønske om
få svar hurtigt men på den anden side også ses i sammenhæng med lokale prioriteringer af ressourcerne som jeg har sagt flere gange senest under de behandlinger vi havde i går aftes af
ikke om spørgeren tænker på den situation hvor en kommune har nedsat en borgers pengeydelse efter serviceloven og hvor ankestyrelsen så efter borgerens klage træffer afgørelse om at nedsættelsen ikke var korrekt
borgeren jo rent faktisk udbetalt pengeydelsen efter serviceloven
det kan så være at spørgeren sigter på den sag
fra kolding som der tidligere har været stillet spørgsmål til
opmærksom på at den sag faktisk ikke drejer sig om en kommune der har trukket en sag i langdrag den drejer sig om genoptagelse af en række sygedagpengesager som følge af en dom fra højesteret
generel forpligtelse til at handle økonomisk forsvarligt og det indebærer blandt andet
en pligt til at udvise ansvarsbevidsthed i sine økonomiske anliggender
og her har kommunens arbejdsmarkedsudvalg ud fra de oplysninger som jeg er i besiddelse af indstillet at genoptage alle sager som kommunen har kendskab til på nuværende tidspunkt og så at afvise de krav som er forældede efter forældelseslovens
er enig i at en kommune selvfølgelig skal rette sig efter domstolenes afgørelser og når højesteret har afsagt en dom
hvilke forpligtelser kommunen så har som følge
har været en masse presseomtale af det her jeg har også i min tidligere besvarelse talt om hvad kommunens arbejdsmarkedsudvalg har truffet af beslutninger
er det nu således at kolding kommune yderligere har undersøgt lovligheden af arbejdsmarkedsudvalgets indstilling
så blevet afholdt et fællesmøde mellem økonomiudvalget og
økonomiudvalget så videre
jeg refererede til i min forrige besvarelse og som er blevet afholdt mellem økonomiudvalget og arbejdsmarkedsudvalget har man truffet den beslutning at man vil indstille til byrådet
tager fat i statsforvaltningen og beder statsforvaltningen om hjælp i forhold til diskussionen om forældelsesfrist
det der er vigtigt at sige her og det bliver generelt nu er tiden udløbet men jeg får lov
er bare at kommuner altså ikke har mulighed for bare
per kulance som det hedder i økonomiske spørgsmål og derfor
nødvendigvis ligefor bare at se bort
til at handle økonomisk forsvarligt og det indebærer altså også en pligt til at udvise ansvarsbevidsthed i de økonomiske anliggender anliggender
spørgsmålet nu her i den sidste omgang kører så specifikt på
det vil være den vurdering som statsforvaltningen får lejlighed
på et tidspunkt når til spørgsmålet om hvorvidt det er lovgivningen der skal laves om og
en diskussion om sygedagpengelovgivningen men lige nu og her
det er statsforvaltningen der nu har fået spørgsmålet fra kolding kommune
at gøre forældelse gældende og der
og selvfølgelig skal man også i de tilfælde hvor man har fået at vide
rette sig efter den afgørelse og den dom der er blevet afsagt præcis som som kolding kommune har gjort
for lige præcis at kunne understøtte gode løsninger i de her meget meget ulykkelige situationer
til den efterladte forælder her
har den nødvendige fleksibilitet i forhold til de forskellige retssystemer som man i sådan en situation skal samarbejde med så jeg er meget taknemlig over den brede opbakning der tilsyneladende er til det her lovforslag
vil betyde at forslaget kan vedtages
to tusind og seksten så
jeg ser frem til den fortsatte behandling af lovforslaget i udvalget og stiller mig naturligvis til rådighed hvis der
på det sociale område den enogtyvende juni to tusind og ni trådte lov om grønlands selvstyre i kraft selvstyreloven afløste dermed den grønlandske hjemmestyrelov der trådte i kraft i nitten ni og halvfjerds
blev vedtaget af samtlige folketingets partier undtagen dansk folkeparti forholdet mellem danmark og grønland tager overordnet udgangspunkt i folkenes selvbestemmelse af selvstyrelovens præambel fremgår
på det sociale område og sker således inden for rammerne af selvstyreloven og på den præmis at det sociale område netop er overtaget af grønlands selvstyre
høre og opleve de sociale problemer for børn og unge
børnetalsmandens rejsebeskrivelse
uddannelse efter folkeskolen lav tilfredshed med livet og dårlig selvopfattelse dertil kommer blandt andet den rejsebeskrivelse fra september to tusind og femten som den grønlandske
børnetalsmand har udarbejdet om forholdene i to byer og seksten bygder i nordkommunen rapporten er baseret på interviews og møder med cirka
fra grønland modtaget oplysninger om de tiltag man har iværksat for at imødegå
og særlig på børn og unge området endvidere har departementet for sociale anliggender iværksat landsdækkende kurser og individuelle
børn og unge i grønland der vil selvfølgelig gå et stykke tid før de mange indsatser der er iværksat de seneste år vil kunne måles med positiv
sig for eksempel om udvikling af enkle metoder og redskaber til håndtering af sagsbehandlingen samt tilsynet med sagsbehandlingen det drejer sig også om udvikling af en model for tilsynet med de sociale tilbud og så drejer det sig om
bidrage til en meget meget vigtig drøftelse af et emne som betyder meget her i danmark men som så sandelig berører rigtig rigtig mange børn og unge mennesker
heldigvis at der er et markant politisk
at fortsætte og insistere på samarbejdets vej
når man bliver bekendt med de urimelige forhold
og ja der er sket
er man mærket for livet og man
derfor må og skal vi
være meget meget tydelige med hvilke fatale skader der sker på børn og unge
sagt af mange af folketingets partier
selvstyreloven er vedtaget af samtlige folketingets partier i danmark
deraf er det jo også tydeligt hvori den
dansk folkepartis ønske om
stor forståelse for det politiske standpunkt
en tydeliggørelse af at det sociale område er en del af det grønlandske selvstyre og
løses i grønland med respekt for det samarbejde
min besvarelse af forespørgselsdebatten at landsstyreformand kim kielsen
børnenes år i grønland og jeg mener det er værd at bemærke at der her er tale om om en mand
indflydelse gældende i grønland for
kommer til at lykkes jeg mener at det er et meget meget vigtigt signal at landsstyret i sidste uge sendte et lovforslag i høring
giver landsstyret hjemmel til under særlige forhold at suspendere en kommunes forvaltning af det sociale regelsæt for det er helt enestående at landsstyret nu faktisk får mulighed for
for veluddannet
også anerkendt at der er iværksat tiltag
disse bemærkninger vil jeg takke for den gode debat og
faktisk er jeg helt glad for at herre søren espersen siger lad være med at relativere til danske forhold for
klarer det selv i danmark
herre søren espersen vi bliver ved med at have den her diskussion
ved med at have diskussionen om de danske sociale forhold
være sager og vi vil altid være frustreret over sager med omsorgssvigtede børn og vil til hver en tid kunne sige at én sag er én sag for meget
jo derfor jeg heldigvis kunne redegøre for den lange lange række af initiativer man foretager sig fra grønlands side
har en forventning om at vil forbedre vilkårene og at vi vil se en positiv udvikling det kunne alle være tjent
som fru aaja chemnitz larsen selv var inde på
er man fokuseret på målet og på at der er en positiv udvikling i gang
landsstyreformanden og det er også sådan jeg har set den måde man har tilrettelagt og prioriteret midlerne
nu har meget af debatten handlet om
tilpasset grønlandske forhold det eksempelvis hele implementeringen af
socialtilsyn hvad er det man kigger på hvordan er det man samarbejder
de erfaringer man gør sig er vigtige at samarbejde om at
vi få ændret det hele den løsning tror jeg ikke på jeg tror på
have det samarbejde og bruge
de modeller der er udviklet og som fungerer
ansvarlig for de internationale forpligtelser der gælder for riget og det betyder at det er danmark
at det er sådan opgavefordelingen
i forhold til diskussionen om satspuljeforhandlinger
har hele vores
skal sidde og og deltage
så mine bemærkninger til beslutningsforslaget tager afsæt
lad mig starte med at sige at vi i regeringen ligesom forslagsstillerne mener at det skal være let at anskaffe og anvende
vi mener sådan set også at prisen skal være rimelig så så langt er vi enige men i regeringen
at for eksempel borgere med et synshandicap skal have en særlig form for legitimation
parallelordning for for nogle borgere når regeringen på det punkt er uenig med forslagsstillerne
det er selvfølgelig også argumenter som vi i regeringen har haft med i vores overvejelser om det her beslutningsforslag
som jeg var inde på i starten
ikke mit ressortområde men sundheds og ældreministeren har oplyst at formålet med sundhedskortet er at dokumentere retten til ydelser efter
sundhedsloven og derfor skal sundhedskortet ikke betragtes som et identifikationskort hvis sundhedskortet skal til at udformes som et
generel mulighed findes faktisk på sundheds og ældreministeriets område i dag
jeg lede opmærksomheden hen på det der bliver kaldt alkoholkortet det er et kort som borgere over seksten år allerede i dag har mulighed for at erhverve sig
undersøgelser af hvad det præcis er der skal til
skal ske med fuld brugerfinansiering og lovforslaget vil så i givet fald på baggrund af behovet for at lave de her nærmere undersøgelser først kunne fremsættes i folketingssamlingen
men lad os nu se om kortet efter en samlet vurdering er egnet til formålet det vil vi altså være indstillet på at gå ind og se på for netop at kunne finde en generel løsning
er det altså regeringens holdning at den her som den er præsenteret i beslutningsforslaget
særskilt betydning for en ganske lille gruppe borgere nemlig de borgere der hverken kan eller ønsker at erhverve kørekort og som heller ikke
her skal man selvfølgelig også huske at det jo ikke kun er borgere med for eksempel et synshandicap som af og til skal bruge et pas som legitimation
set også gældende for de danskere som
have et kørekort så lad mig understrege at det for regeringen er det vigtigste at alle befolkningsgrupper har adgang til den samme legitimation på de samme betingelser
set det de så allerede har i dag via passet men samtidig vil jeg gerne tilkendegive at vi vil se på om der kan tilvejebringes en yderligere legitimationsmulighed som er åben for alle men som beslutningsforslaget
forny deres pas men men som nævnt
ser jeg egentlig en en mulig vej i
kan udvides så vi der imødekommer det behov der også er
bistandslovens tid der adgang til at klage over afgørelserne men så udgik den mulighed med serviceloven som trådte
otte og halvfems vi kan ikke af lovens forarbejder se hvorfor den bestemmelse ikke blev videreført og derfor
se på retssikkerheden for borgere der optages i §
derfor har jeg sat et arbejde i gang som skal se på blandt andet kompetencen til at træffe disse afgørelser og også se på klagemulighederne og derfor vil jeg erklære mig åben over for at
også vil sige er at
er der flere steder der trænger til forbedringer den trænger til oprydning min forgænger
opnåede desværre ikke den politiske opbakning om end han havde den fra partiet venstre men han valgte at trække det her ret
eller i hvert fald indledningen til lovforslaget
til at ske ændringer i serviceloven og for mig at se er det logisk at det her også er et spørgsmål vi diskuterer og og skulle alt lykkes og skulle der opnås politisk flertal for at lave en aftale
i løbet af et år så der er fremdrift i den her sag
at afgørelser om optagelse i tilbud efter servicelovens §
træffes af tilbudslederen på stedet og afgørelser om udskrivning eller bortvisning træffes også af tilbuddets leder det er jo lige præcis
en type afgørelser der virkelig markant adskiller sig fra alle mulige andre afgørelser efter serviceloven og derfor
man i det hele taget arbejder med §
de andre ændringer der er behov for af serviceloven det handler blandt andet
derfor er det min ambition at jeg om alt går vel og vi får en politisk aftale om
vil kunne stå i folketinget forhåbentlig i løbet af et års tid
min klare opfattelse at borgere som optages i § en hundrede og ti tilbud
et vigtigt element i hele diskussionen om retssikkerhed
og det mener jeg vi bredt har et
den store styrke ved plejefamilier er
er godkendt til at have barnet eller den unge i pleje netværksplejefamilier får ikke løn men har i stedet for ret til at få dækket de omkostninger som er forbundet med at have barnet boende
tøj og møbler til værelset
de to andre typer dem vi kalder de almindelige plejefamilier og så de kommunale plejefamilier det er begge plejefamilier som får enten løn eller vederlag
have et plejebarn boende løn og andre spørgsmål om plejefamiliernes sådan mere kontraktretlige vilkår er ikke noget der bliver reguleret i serviceloven men det er altså et aftalespørgsmål mellem plejefamilien
ja vi har set forfærdelige historier senest med dokumentaren her forleden aften som viste et et forfærdeligt billede af svigt og manglende tilsyn
tilbage i to tusind og fjorten lavede ankestyrelsen en større undersøgelse af samarbejdet
af forholdet mellem plejefamilier og kommuner
ordlyd i dag grundlæggende er det sådan i den her undersøgelse at langt de fleste plejefamilier er godt tilfredse med det samarbejde de har med kommunen og tilfredsheden er også stor når kommunerne
det samarbejde de har med plejefamilierne selvfølgelig er der også tilfælde hvor samarbejdet er svært det kan måske ikke undgås men den her undersøgelse
jeg også gerne understrege at det jo er indlysende at kommunerne sådan set kun har gavn af at samarbejdet med plejefamilierne fungerer
alternativet altså hvis ikke man har et velfungerende samarbejde med plejefamilierne er
i både dyrere og måske knap så familievenlige rammer
samarbejdet med de biologiske forældre
satspuljekredsen gjort rigtig meget for at styrke plejefamilieområdet de senere år tilbage i to tusind og fjorten
blandt andet ankestyrelsens undersøgelse af samarbejdet mellem kommuner og plejefamilier
finde ud af hvordan man håndterer eksempelvis konflikter med barnets biologiske familie de her lovændringer er
første oktober to tusind og femten så det er altså lige omkring tre måneder siden det er trådt i kraft så blev der også afsat midler til en række andre initiativer som skal understøtte
er vejledning til kommunerne om god praksis for aflønning af plejefamilierne den her vejledning skal give eksempler på gode vederlagsmodeller og inspiration til hvordan for eksempel forhandling af vederlag
blev der også igangsat et kommunalt plejefamilienetværk det giver kommunerne endnu bedre muligheder for at samarbejde og udveksle gode erfaringer eksempelvis med tilrettelæggelse af efteruddannelse
til sidst blev der igangsat et initiativ
medvirke til at udbrede netværksinddragende metoder til kommunerne for eksempel familierådslagning
har for vane at gøre i forbindelse med satspuljeaftalen planlagt en samlet evaluering af initiativerne
har vi så i fællesskab iværksat flere tiltag for at styrke plejefamilieområdet senest med satspuljeaftalen de initiativer vil jeg naturligvis
det har jeg også en forventning om at vi
i satspuljekredsen fordi vi har en fælles interesse i at få skabt tryghed og få skabt stabilitet
indiskutabelt at plejefamilier løfter en vigtig og også en meget meget værdifuld opgave med netop at få skabt tryghed og stabilitet for de anbragte børn jeg vil
de personlige erfaringer med med arbejdet og det synes jeg kun er med til at berige debatten
debatten at der er god og tæt kontakt med rigtig mange af de danske plejefamilier som heldigvis har
det glæder mig at
der også i satspuljekredsen er enighed om at
med det formål at sikre stabile anbringelsesforløb og
det er initiativer vi alle sammen har en interesse i
ellers ville vi jo ikke tage nogle initiativer
lykkes med at få skabt tryghed og ro for de børn som er anbragt i plejefamilier så med de ord
tror ikke man kommer uden om og jeg tror det er ret vigtigt at slå fast at kommunerne har en interesse i at det her område fungerer alene af den grund at de kan se
bliver anbragt i stabile
halvtreds år siden har været hårde nogle steder det har ikke i alle tilfælde været
heller ikke været rart at bo eller vokse op sådan et sted gennem de senere år
er der blevet udarbejdet flere grundige rapporter som har været med til at give os vigtig viden om hvordan det har været at bo på disse institutioner rapporten om forholdene på drengehjemmet godhavn og atten andre børnehjem
firs men rapporten er altså også benhård læsning
barske oplevelser ofte isoleret fra resten af samfundet forslagsstillerne ønsker at regeringen skal sige undskyld for den behandling nogle af de her mennesker der i fortiden har været anbragt eller været indlagt
været udsat for og det kan man i udgangspunktet have stor sympati for
det er farligt at forsøge at dømme fortiden med nutidens målestok
forsøg på at forsvare det der skete dengang men det er en erkendelse af at vores samfund dengang var markant anderledes indrettet dengang var
skal vi huske historien vi skal diskutere den og vi skal lære af den
vi undgår at gentage fortidens fejltagelser
er blevet udgivet flere bøger rapporter og også et undervisningsmateriale om de tidligere anbragte i socialhistorien det er vigtig dokumentation for os også for vores børn og for eftertiden
set også glad for at vi i to tusind og fjorten lykkedes med en samlet politisk aftale hvor vi i den grad har fået styrket tilsynet med institutionerne for samfundets udsatte grupper med den tilsynsreform som blev vedtaget af samtlige
haft bedre forhold og samfundet burde have taget bedre hånd om dem men det er historiske forhold som vi ikke kan ændre i dag
vi ville ønske at vi kunne men uanset at det er lang tid siden
vi anerkender fuldt ud
mennesker som har haft en ualmindelig hård opvækst og en tilværelse på netop datidens institutioner som jo ligger langt langt fra hvordan vi i dag mener at man overhovedet skal behandles
forholdene historisk har været som de var og det er dybt ulykkeligt for de mennesker det handler om men princippet om hvorvidt en stat i nutiden går ind og undskylder for noget
dengang og heller ikke i dag og derfor har vi jo gjort det at vi har fået indsamlet den her vigtige viden
udarbejdet hele den her godhavnsrapport og fået lavet hele det store socialhistoriske projekt som som for os og
for mig er en meget meget vigtig viden
netop nogle øjenvidneberetninger som vi med den her indsamling sikrer ikke bliver glemt og det er ikke en diskussion om skam
ligger langt fra hvordan vi i dag mener at udsatte børn og voksne skal behandles det er dybt beklageligt at
som de har og det er dybt ulykkeligt
i har bidraget til vi har haft nogle rigtig gode drøftelser og vi har alle
jeg var selv med helt fra starten da vi lavede forsøgsordningen nu er det
især med den her revision
en vare man skal gemme væk på hylderne i kommunen det her er et tilbud og
mulighed og det er en helt særlig støbning af mennesker der kan tage imod det her tilbud og knokle med det arbejde som der
hjemmetræne sit handicappede barn så tusind tak for den
pæne modtagelse skulle der dukke spørgsmål op undervejs i udvalgsbehandlingen vil jeg naturligvis stå til rådighed
er blevet modtaget på lovforslagets primære formål er lige præcis
den enkelte veteran ikke kommer i klemme
når man har behov for hjælp efter den sociale lovgivning
under sit ophold i et veterantilbud
ikke bliver en økonomisk belastning for de kommuner hvor de ligger der har været et ønske om den foreslåede ændring fra flere sider det er også nævnt her
kun de politiske partier det har netop også også været fra
og så har ønsket også været udbredt blandt kommunerne derfor ser jeg frem til en fortsat positiv behandling af forslaget i udvalget og jeg står naturligvis også til rådighed her hvis der skulle være yderligere spørgsmål til
behandle et lovforslag som vil give valgret til en lidt større kreds af vælgere
jeg vende tilbage til lige om lidt for med en vedtagelse af lovforslaget vil personer under værgemål med fratagelse af den retlige handleevne fremover kunne stemme til kommunale og regionale valg og europaparlamentsvalg
har været et stort ønske fra blandt andet institut for menneskerettigheder og fra nogle af folketingets partier
et ønske som vi nu imødekommer og jeg håber selvfølgelig derfor at vi vil kunne finde sammen om at få selve
så vi også kan følge den tradition vi har for at
ændringer der sker med bred opbakning i folketinget en udvidelse af kredsen af vælgere skal naturligvis ske inden for grundlovens rammer som det fremgår af lovforslagets bemærkninger
regeringens vurdering at grundloven ikke giver mulighed for at give valgret til folketingsvalg og folkeafstemninger
vil gerne uddybe hvorfor dette er et statsretligt og ikke et politisk spørgsmål ifølge
valgret til folketingsvalg det tilsvarende gør sig gældende for folkeafstemninger da det følger af grundloven at de personer der er stemmeberettigede til folkeafstemninger er de samme som dem der har valgret
folketingsvalg
og folkeafstemninger lovforslaget omfatter derfor ikke
valgretsbetingelser faktisk ikke er noget nyt de eksisterer allerede i dag der er forskel på hvem der kan stemme til forskellige typer af valg
kræves det feks at man har dansk indfødsret mens det ikke er en betingelse ved kommunale og regionale valg og ved europaparlamentsvalg
henvise til justitsministerens besvarelse af et spørgsmål fra retsudvalget
uanset at lovforslaget ikke omfatter valgret til folketingsvalg og folkeafstemninger og at regeringen som følge af grundlovens begrænsninger ikke kan støtte det
behandlet samlet og og
det er institut for menneskerettigheder som er indtrådt
status nu og her på retssagen er at
jeg er glad for at konstatere her i salen at der faktisk er bred opbakning blandt partierne til det her lovforslag
sfs beslutningsforslag om valgret til personer under værgemål med fratagelse af den retlige handleevne til folketingsvalg og folkeafstemninger fordi vi ikke er indstillet på lave lovændringer der er i strid med grundloven jeg står naturligvis
udvalget måtte ønske at få belyst under selve udvalgsbehandlingen af
og borgeren ønsker at gøre brug af en tro og love erklæring
generelt vil jeg starte med at sige at regeringen naturligvis er enig i