syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
har vi jo ikke noget imod at folk køber solceller sammen i selskaber eller at man køber bygninger eller andre ting men det skal selvfølgelig være fordi man kan se en forretningsmodel som er
spekulere blandt andet i topskatten så derfor bliver det sådan med det her lovforslag at man fremover kan
i senere overskud
ganske fornuftigt så på den måde kan man stadig væk opretholde de selskaber hvis man kan se en fornuftig forretning i
skal også siges at de selskaber som
svaret at han vil komme med en række ændringsforslag til til andenbehandlingen som
tage hånd om en del af de kritikpunkter der har været
altid at gå med på det hele
annonceret så dem vil vi også se ganske positivt på
at gælden nu er helt oppe på astronomiske hundrede milliard kroner det har været en utrolig lang proces og skal man lige slå ned på nogle få punkter
har gjort at det at det gik galt med de gamle systemer så er det jo blandt
det man kalder normaliseringen af data men også det faktum at
umuligt at udvikle et
højde for de mange forskellige fordringstyper
kunne være og forældelsesfrister det
om at man vil lave en ny it understøttelse og for at det kan lade sig gøre er vi nødt til at lave en lovgivning som er mere simpel og derved
inddrivelsesrente man bruger til det her nu skal bruges på flest mulige fordringer
at det er den samme rente hele vejen rundt
giver rigtig god mening hvis man fremadrettet skal have
meget taktisk præget her synes jeg faktisk
ligningsmæssigt fradrag hvilket betyder at den skattebesparelse man får vil ligge lige under halvfemstusind kroner
for privatpersoner og ikke for virksomheder
med iværksættere eller læser
de ting som er en stor udfordring
det er svært at skaffe risikovillig kapital
mere attraktivt for andre investorer
ganske positivt
det er oplagt som der også har været
i debatten at få taget en drøftelse blandt
fælles forslag vi kan
vi deler fuldt ud dagsordenen om at danmark skal gøre noget
også gerne skal være en langsigtet indsats og ikke noget som er sådan
vi faktisk får en vedvarende strategi på længere sigt det er
gang i en iværksætterkultur hvor folk
sparekroner i iværksætteri i unoterede selskaber og ikke kun i store danske c20 selskaber som der er en
om det er inden for en måned eller to måneder men at vi får drøftelserne
initiativer sammen så hører jeg
ministeren siger jo selv at han kommer med nogle tiltag og så vil indkalde partierne
at det går så voldsomt hurtigt i folketinget dermed ikke sagt
det noget der er brug for fokus på ikke fordi danmark er et dårligt iværksættersted men for eksempel fordi vi kan se at
i hvert fald nogle tiltag vi godt kan lære af om ikke andet så
også i forhold til at man investerer
tredive som jo handler om at man skal have skattefritagelse for renteindtægter
meget målrettet på den nye finansieringskilde crowdfunding som jeg jo også selv synes er utrolig spændende fordi man får fat i nogle investorer som normalt ikke investerer i selskaber hvor det jo tit kan være mere etablerede business
små indskud som man kan få ud i en
utrolig spændende måde at kunne finansiere fremadrettet
en alternativ måde som jeg synes at vi på den måde skal se
understøtte også fra folketingets side fordi det er en god måde kan få noget risikovillig kapital ind i en nystartet virksomhed desværre er der
det skal ødelægge den
område at der kan skabes en forståelse blandt partierne om at man i hvert fald skal gøre noget og at man er villig til at
udspil b seks og tredive
synes at regeringen er så effektiv at de kan nå det inden den første april det tror
der er målet med det for det er en mindre detalje
det handler jo om at man vil udvide den metode der er i dag
kan tilbydes medarbejderaktier til nøglemedarbejdere jeg kan egentlig godt forstå
er problemstillingen helt reel fordi
at man ikke har den store kapital man kan bruge mange gange i en ny
at få nogen omsætning så man også får nogle penge ind
for at man kan aflønne på andre måder
og man på den måde kan etablere det der og at det ikke
skal være for store etablerede selskaber så det er vi
for at kigge på også i de drøftelser som der her bliver lagt op til
skal have med i de her overvejelser
selv gjort opmærksom på i deres forslag det sidste b syv og tredive er jeg lidt mere i tvivl om
fremadrettet skal have
de opsparede midler i aktier
hvis de investerer i obligationer
man så mener er hævet og derfor skal beskattes men hvis man gør det i aktier
som hævet og derfor bliver beskattet det vil man så gerne lave om på men
kan give nogle udfordringer at man kan drive noget i virksomhedsordning og få nogle skattefordele ved det
videre ned i et holdingselskab som også giver nogle skattefordele som så har sådan
hvert fald nogle ting som man skal have rammet ind hvis man skal gå videre ad den vej dermed er ikke sagt at vi bare blankt afviser det og
kan være nogle tekniske ting i det her som gør at man ikke bare sådan lige umiddelbart skal sige ja
analyse på på det område men
vi får debatten om ikke andet og jeg ser frem til at vi så på et tidspunkt får nogle drøftelser også via ministeriet når de
for at vi skal have fokus på at
helt reel problemstilling men jeg vil nok lægge mig i halen på de
række udfordringer blandt andet er der
cykel ville jo have gjort det lige meget hvad og derfor taber man så bare et
skifte ud før det ikke længere er en småreparation er det to lapper på dækkene
man skifter til carbonhjul eller
skifter hvornår er det en ny cykel man har fået i stedet for småreparationer så det giver nogle udfordringer rent skattemæssigt som man jo hvis man har et ondt sigte
skævt og det er måske ikke det som er hensigten med det her og
at der kan være nogle uhensigtsmæssigheder
her men fra dfs side synes vi fald ikke at den rigtige skrue at skrue på er en momssats
den samme momssats vi har på stort set
jo så det med et fradrag man vil bruge en anden skatteskrue på arbejdsløn i forhold til reparationer af nogle produkter efter forbillede fra den svenske rut ordning
element man har nogle andre ideer som
og noget af det der faktisk kom ud af aftalen
at vi satte en undersøgelse i gang af den svenske rut ordning og
man måske i udvalgsarbejdet får undersøgt det man så også fik kigget på den her del
ikke er kommet nogen erfaringer med det men når man alligevel i skatteministeriet er i gang med at kigge på den svenske ordning
være at man kunne få den her del med så man om ikke andet
som skatteministeren sagde hvorfor kan man ikke få
lavet sin blender eller sin mobiltelefon eller sit fjernsyn når man
opvaskemaskine med e mærket d
helt så simpelt at man bare siger at man
det bedste for for miljøet
med en cirkulær økonomi og jeg vil også sige
op også nye måder at gøre det på hvor folk i stedet for at aflevere til
i stor stil med gamle varer så jeg oplever faktisk at der er en utrolig stor bevidsthed i befolkningen
familie og fundet rigtig meget billigt tøj på den måde som stort set ser ubrugt ud
derude i forvejen for at foregribe et af de spørgsmål som nok kommer
standard for hvilke metaller der
der tror jeg man skal ud i nogle standarder for hvordan man for eksempel laver mobiltelefoner at det skal
telefon ud som ikke fejler noget bare fordi batteriet fejler noget det kræver i høj grad internationalt samarbejde måske på eu plan og
gerne mellem nogle producenter foreninger som går sammen om at
skifte en lille komponent i der kunne standarder være en del af det
kunne bygge videre på det boligjobfradrag som vi allerede har kigget på
vil ikke afvise at man kan putte nogle ting ind
en fremtidig model efter efter svensk forbillede
vi synes ikke at momsskruen er det rigtige redskab men
set enige i det overordnede budskab
derude i dag i forhold til genbrugsbutikker og markeder og også på facebook og hvor folk nu
en ordning som skal være for dem som reelt driver
er jo netop at der er lidt tvivl om
der har været en sag eller nogle sager jeg ved
har været hvor man har købt en meget lille andel i en
og hvor det så rejser spørgsmålet om man
reelt er erhvervsdrivende eller man stadig er
den afgrænsning der bliver sat spørgsmålstegn ved og
finde en løsning på her den problemstilling er vi jo
fordele som om man var erhvervsdrivende
den afgrænsning som er foreslået her for jeg synes jo det er lidt alarmerende at man
kan sige hvad rækkevidden er af det her lovforslag jeg vil
så det man ikke selv ved
det her stiller partnere
marginal ejerandel
i princippet stadig væk er lønmodtager så jeg er lidt bange for at man med det her lovforslag rammer meget bredere end det man egentlig gerne vil og det
at i det her høringsskema som jo er den korte version af
andet den her bekymring og det siger nok meget godt at der måske er nogle ting der
erhvervslivet skaber en vis utryghed om hvordan det her lovforslag rammer også med rette når man
skriver i lovforslaget at man faktisk ikke selv
kunne få klarhed over det udvalgsarbejdet men en løsning kunne jo også være at man
de forskellige interessenter på området og fik lavet et
gøre det her mest hensigtsmæssigt
med et ændringsforslag til anden behandling
til udskyde det til efteråret et andet forslag kunne
kigge på en eventuel løsning hvor man så forhåbentlig kan ramme mere præcist
en virksomhed hvor man reelt er lønmodtager
skattefordel som om man var erhvervsdrivende det siger sig selv men vi er lidt bekymrede for hvad rækkevidden er eller hvad det
beskattet som erhvervsdrivende men
at man fik nedsat et udvalg med folk fra skatteministeriet
trods alt er mennesker som rigtig mange danskere er
de danskere som har repræsenteret danmark godt og har
stor indsats ved ol og de paralympiske lege og har vundet en
og det gør man for at anerkende den store indsats som
anerkender dem der gør det godt for danmark og at vi hylder vores helte som jeg i hvert fald personligt synes
også selv om det er med tilbagevirkende kraft
al indkomst er skattepligtig
lille undtagelse og det synes vi egentlig grundlæggende er et godt udgangspunkt
og pl man skal give skattefrihed for
man vinder vm i fodbold eller em i håndbold eller hvad med alle
en god indsats for danmark med brandmanden der redder nogle folk fra
har kæmpet for os i udlandet eller hvad med en forsker der
også have skattefrihed det skal de så ikke i dag fordi al personlig indkomst principielt er skattepligtig
bare forhøjede den bonus
de har gjort en stor indsats for at sætte pris på det så derfor støtter vi lovforslaget men havde nok allerhelst set den anden model hvis
bare spørge det konservative folkeparti om
ud over det principielle synspunkt at alle indkomster er skattepligtige bare kunne hæve præmiebonussen tilsvarende
den løsning det kunne så være en million kroner ekstra hvert fjerde
lovforslag hvilket jo blandt andet har den positive effekt at der bliver en bedre mulighed for beskyttelse af spillere mod ludomani
del af lovforslaget
anden del er noget der har været noget mere opmærksomhed på og det er liberalisering af
har haft store problemer igennem mange år og som har været debatteret igennem rigtig lang tid fordi der både
faldende omsætning og faldende interesse branchen har jo selv haft et stort ønske om en liberalisering fordi den
skabe en større sammenhæng mellem spillet
ved at vi ud over den her afgift på spil der er i forvejen laver en
tilfalder den danske hestevæddeløbsbranche det tror jeg vil være en positiv måde
lave de her fastoddsvæddemål altså det som man nok typisk kender via oddssystemet hvor man kan oddse på en fodboldkamp
på hestevæddeløbsområdet fordi man så
spillede på to fodboldkampe og så
et par hestevæddeløb eller der kunne sammenhæng i den måde som folk spiller på og
mere interessante kombinationer det synes jeg
fordi de selv i større grad kan påvirke deres økonomi og fremtid og det synes vi er ganske fornuftigt derfor kan vi i
regering på på den måde
er helt op til den siddende statsminister at beslutte
ikke er noget som kommer os ved kan man sige meget forsimplet
statsministeren at afgøre hvordan ressortfordelingen skal være og det er det jo af den simple grund som der også
tre hvor finansministeriet er
en del af den udøvende magt med statsministeren i spidsen og hvor vi er en del af den lovgivende magt og derfor er det altså ikke op til os
hvordan og hvorledes man har indrettet sin regering
selvfølgelig også sagt at
er vigtigt at vi har et finansministerium
de overordnede økonomiske rammer og
altså at vi har et ministerium der kan vurdere om der er
for at vi bruger flere penge altså har et råderum
måske kan spare nogle penge for at et anden ministerium kan bruge nogle penge
set ganske sundt og fornuftigt at vi har et ministerium som er tovholder
ganske godt debatten er jo så om der
til politikudvikling i fagministerierne og det synes jeg sådan set selv personligt at
er nogle budgetrammer man skal overholde og at de
ikke ministerierne
om at det er et godt tiltag ja for i sidste ende er det jo
jeg sidder i skatteministeriet med et flertal i folketinget som siger at vi vil i den her retning
anden retning så bliver det jo som politikerne vil hvis vi holder fast
set ganske sundt selvfølgelig lytter vi til til fagkundskaben men det er trods alt i sidste ende politikerne der beslutter det
have ført igennem men overordnet set synes vi jo i
styrer politikudviklingen på de enkelte ressortområder jeg tror
at vi er på den anden side af en finanskrise hvor vi blandt andet
budgetlov altså at der er kommet meget mere fokus på
enkelt styrelse og hver enkelt offentlig institution skal overholde de budgetrammer de får og det gør jo at
skrider men det gør også at man nok kommer til at føle
der sidder og styrer tingene
i ministerierne og ikke i folketinget
at man tog mere tilbage til folketinget og at arbejde med politikudvikling her for
med sfs ordfører i skatteudvalget hvor vi har haft en arbejdsgruppe hvor vi så selv gik i dybden med nogle ting tog på studieture og undersøgte en masse ting
set gerne ville have ført ud i livet efterfølgende selvfølgelig i samarbejde med fagfolkene også i ministerierne så man
diskuteret hvor politikudvikling generelt skal ske henne og ikke hvilket
det er trods alt op til statsministeren
tid siddende statsminister at arrangere hvordan man vil have sin ressortfordeling og hvor meget man synes
skal styre og
synes at det er vigtigt med en økonomisk
enig i men det er jo vi kan blande os i som folketing så jeg ved
skulle styre mindre eller
rammer eller hvordan skulle vi vedtage det
bare ikke i vores beslutningskompetencer her i folketinget er noget den udøvende magt står for
jeg synes egentlig der foregår meget politikudvikling i skatteministeriet
at sf siger de de er enige i men min egen erfaring
vi har okay og rimelige tøjler til at lave noget politik på mange områder
i august to tusind og tretten
nogle var for høje og nogle var for lave og der oplevelse af at selv ens huse blev vurderet
det var naturligvis ikke holdbart og derfor
efter et valg eller om to valg det handler som sagt om nye ejendomsvurderinger
bliver vurderet mere præcist bliver fastlagt her
stigende vurderinger og andre vil opleve at der kommer faldende vurderinger de stigende vurderinger vil typisk være i de større byer og i hovedstadsområdet hvor
vurderinger typisk vil være i landdistrikterne der
en lavere vurdering betyder det så også at man før har betalt for meget i boligskat og
sagt af den foregående ordfører at med det her lovforslag sikrer vi også at de boligejere der har betalt for meget
tilbage og det er selvfølgelig
det afgørende ved det
en vurdering som nogenlunde rammer inden
man tror man kan få for sit hus
med den lovgivning vi har lavet
et forsigtighedsprincip på tyve procent det betyder at har man
så også betaler skat af et mindre beløb
vi har fået at vide under forhandlingerne at cirka halvfjerds procent af
også være nogle boliger som bliver manuelt vurderet fremadrettet
fordi det kan være svært at vurdere dem hvis der
meget speciel ejendom som et slot eller andre ting en vigtig ting i
her lovforslag lovforslag synes jeg er det som hedder deklarationsprocessen altså hvor der bliver en
ud hvor man kan se hvad der danner grundlag for den vurdering
ikke er taget hensyn til det tror jeg faktisk
supergodt både for at give et bedre indblik i hvordan
det kan tage toppen af behovet for at klage
måske ligger tæt på en vindmølle eller andre ting som man nu ikke ved
dermed også vurderingen
er at det bliver let at forstå jeg tror de fleste
ikke kan finde hoved og hale i hvordan man kommer frem til
det er simpelt hen umuligt for en ganske
dansker at gennemskue jeg tror det er afgørende
at huset ligger fra vand eller
brugt de rigtige data til at komme til det mest kvalificerede
vi får nogle fagfolk med ind i det som skal
halvtreds procent af medlemmerne
fagligheden men vi synes det er vigtigt at der stadig væk er en form for
lokalkendskab som jo også er afgørende altså
inddelingen i kredse hvor store skal de være
anden at sige at der stadig væk er en lokal repræsentation
måske være mindre kredse det synes vi også er værd at få kigget nærmere på
er en lille ting som også er med i lovforslaget
en lokalplan altså grundlaget for hvad
til centerformål jamen så grund meget mere værd og så sad boligejeren med
var en anden benyttelsesgrad
for den her stigning i grundskylden
at man kan sidde der i mange år og at der så kommer nogle udefra med en ændret lokalplan kan den boligejer jo ikke gøres ansvarlig for
aftale for et stykke tid siden
ikke er en del af valgt at udskyde indfasningen med to år
biler det synes vi i
udmærket model
skulle aftaleparterne mødes igen og finde en ny løsning på
fornuftigt der er også en række andre småting i lovforslaget blandt andet at elbiler kan lade til den lave sats i yderligere to år hvilket også er udmærket
få uddybende svar på eventuelt
beregningsgrundlaget for grøn
gasdrevne biler og gasdrevne pluginhybridbiler
som en del af den grønne ejerafgift og
hvor det jo tidligere har været ud fra co
er jo at det gør at det bliver markant dyrere at have en gasbil selv om det faktisk er noget der er ganske positivt for vores
det der er lidt specielt er at man siger at grunden til
at der skal være en ligestilling mellem teknologierne
hele lovforslaget
teknologierne altså at man har en lavere afgift
på almindelige benzin og dieselbiler
en gasbil der faktisk er god for klimaet skal
man bruger som undskyldning at det er på grund af eu regler men danmark har jo sådan set aldrig
lidt forundret over hvorfor eu skal bestemme hvordan vi vælger at indrette vores afgifter på det her
af ministeren når han kommer på talerstolen senere
finansieringen i det hvor
overskydende provenu fordi man ikke har solgt så mange elbiler der vil
skatteministeren kan sige noget om om det så går op med det beløb man
bruger her
en mere teknisk baseret afgift hvor det ikke
og kører på en meget god brændselsform og så videre
fordi de kan være dyrere i starten så i dansk
at det nu er tolvte gang at man laver særregler for
handler jo i høj grad om at man skal lave nogle særregler for en teknologi
synes at man skal lave en mere generel omlægning
ordning så private borgere kan låne og prøve en elbil i en måned for fem hundrede kroner
det kan jo lyde som en ganske god ordning hvis
branchen selv lavede den men jeg synes virkelig ikke
er lidt spøjst
fald give nogle konkurrencemæssige forskelle
derfor synes jeg det ville være et meget mere rent snit at
lave en generel omlægning af bilafgifterne baseret på nogle tekniske ting i stedet for have den værdibaserede ordning som
der skal facilitere at man kan låne lige bestemt én type teknologi
ikke en gasbil eller en anden form
teknologi som kan være god og fornuftig
da vel selv promovere sådan en ordning jeg synes det virker fuldstændig tåbeligt at det
kunne man forestille sig at staten lavede en låneordning
af mærket dell men ikke af andre mærker det ville man da ikke
lige ét bilmærke eller ét produkt som hedder en elbil de skal have støtte brintbilen skal ikke have
meget lille grad af sammenhæng mellem skattegabet altså det man får ind og det man regnede
momsområdet inddriver sin egen løn jeg tror det
måske i regeringen eller sammen med det økonomiske råd eller andre
grad af sammenhæng mellem det medarbejderne trods alt hiver ind til skat og den udgift de
bestemmer hvad den sammenhæng er det kan være svært at
men at der er en sammenhæng er jeg fuldstændig enig med skatteministeren i og
tilført nogle tiltrængte ressourcer til
nyt eu toldsystem og så videre det er en aftale som gør at der kommer tusind nye medarbejdere til skat og
tilført nogle flere midler til bekæmpelsen af skattely vi fik forhøjet bevillingen fra ti
i gang synes jeg med nogle historiske løft af skat som skal ses i lyset af en årrække med besparelser og nedskæringer det synes vi
rigtig godt men også tiltrængt men dermed også sagt at jeg ikke synes at vi er i mål endnu
som går ud på at vi skal have nogle
det område som vi synes der er stærkt behov for at få styrket og et område som vi netop ikke fik med i aftalen sidste år
skattegabet er stigende som vi skriver i beslutningsforslaget
at det er fem og tyve milliard kroner om året vi mister
fem og tyve milliard kr hvilket jo er rigtig mange penge men det er også set i lyset af at tilliden til skat er
rigtig mange skandaler som jeg tror de fleste er bekendt med med det gør jo også at der er brug for at vi får skabt en tillid til skat og
får vi altså blandt andet gjort ved at tilføre nogle ressourcer så
det nu kan være som svindler med punktafgifter og moms
er det vigtigt også i det lys at vi skal have genskabt tilliden til skat at vi får tilført nogle flere ressourcer til skat men
det er en god business case at der er rigtig mange penge at komme efter jeg nævnte selv i mit spørgsmål til ministeren at
været fremme i en artikel i politiken
en medarbejder sin egen løn otte og tredive gange igen
fem tusind gange otte og tredive der er selvfølgelig en eller anden kurve der knækker på et eller andet tidspunkt men det kunne jo godt tænkes at der var en sammenhæng
at ansætte nogle flere medarbejdere på nogle af de områder hvilket også har vist
sent som i onsdags at det faktisk er en god forretning at
omhandler jo det samme som vi har i vores eget beslutningsforslag men det
fem hundrede jeg synes jo at den rigtige
for et kontroltryk man ønsker
refusionen af negativ moms er udviklingen jo
på hvor stor stigningen er og hvor mange penge der ryger ud
i orden med så lavt et kontroltryk eller skal det op på fire fem
at snakke en del om finansieringen i det også ud fra det jeg spurgte
i dag ikke indgår i de regnemetoder man bruger i
synes jeg faktisk kunne være
stort set alle partier har ansvar for så det
i større grad fik regnet skattegabet ind altså det at hvis man ansætter en skattemedarbejder så påvirker det også i en vis grad skattegabet
vi får skatteindtægterne ind men den grundlæggende principielle diskussion om hvordan man beregner hvor meget en skattemedarbejder egentlig koster i forhold til hvad
kan styrke økonomien med synes jeg også det kunne være utrolig væsentligt
de drøftelser vi får fremadrettet dermed ikke sagt
det økonomiske råd eller andre folk som sidder og kan byde ind med det jeg
i hvert fald det er afgørende vigtigt
støtter vores eget beslutningsforslag som
sammen med socialdemokratiet
og ikke støtter de andre to
opfordre til at folketinget generelt støtter b ni og halvfems
med til de drøftelser som kommer efterfølgende så jeg håber egentlig at man bredt i folketinget kan støtte det
derfor får vi så en runde to og der kan en bred vifte af partier jo være med til at lave en delaftale under en
skal med i den store aftale om finansloven det
kunne være en god delaftale hvor så mange partier i folketinget meget smukt kunne bakke op om at få styrket vores skattevæsen på samme måde som vi gjorde med skattely i onsdags jeg
tusind nye medarbejdere i skat
ikke to tusind for et år siden for var ligningen gået op
at få et fagligt grundlag og en diskussion med både skatteministeren og med fagfolkene i skat for at finde ud af hvad
er for et tal vi skal ende på
skatteministeren sige i svaret på mit spørgsmål og jeg kvitterede også for at han har sat gang
helt afgørende at man ikke bare ser skat som en udgift som fru lisbeth bech poulsen jo også sagde i sin bemærkning til min tale så
medarbejderne og nye ressourcer er vigtige men kan man få ændret det paradigme at man ikke bare ser skat som en udgift
måske også i mindre grad har grundlag for bare at fortsætte kurven nedad
er helt afgørende for at man på den lange bane kan have et skat der også kommer til at fungere og kan inddrive de penge som
en sund fornuft tankegang hvis man kan se at der er en god business case i
og det den tankegang man skal have ind i skat
medarbejder kan inddrive sin løn
at det kun er syv og tredive gange men der er helt klart en god business case
fagfolk inde over hvor det jo ikke er tusind bare fordi det var det rigtige tal men det var så det der var politisk prioritering og der var økonomi til men hvor vi også erkender og grunden til at vi står her i dag at det jo
have en runde to for at sige at der skal yderligere ressourcer til specielt på indsatsområdet som vi jo ikke fik rørt ved
samarbejde man er nødt til at få med de fagfolk der sidder der hvor vi jo sidder som lovgivere
tænker på et tal selv om det jo er meget nemmere at kommunikere
det er mere sagligt at vi sætter os sammen ikke bare mit parti men gerne alle der sidder her foran mig
fagligt grundlag for hvorfor det måske ender på otte hundrede eller fem hundrede eller måske lige præcis
jeg helt enig at antallet af ansatte betyder noget
indsatsområdet jeg tænker at kunne støtte mig i at det kan være konkurrenceforvridende på
slik eller sodavand
for at mindske skattegabet for kan man mindske skattegabet med fem og tyve
råderum som man kan bruge
både at vejlede bedre lave simplere regler som
finansiering for det koster jo noget
finanslov hvor der helt sikkert bliver upopulære ting
så godt selv tage æren for det jeg ville gerne at en bred aftale i folketinget hvor vi finder flere ressourcer til området men det kræver altså også at andre partier vil være
finde pengene til det
skal kigge på det her det bliver nok på den længere bane
også noget som så gør at vi kan få noget vidensopsamling og der er mit ønske bare at man også i folketinget accepterer at der er nogle regnemetoder nu som vi gerne vil udfordre men inden vi
til at bruge dem vi har og der koster det nogle penge så
synes vi ikke det er en god idé bare at hæve afgifter for at hæve dem
noget andet man sætter ned så det samlede skattetryk ikke stiger i
vil føre til en massiv ekstra grænsehandel hvilket jeg synes
set heller ikke forbedrende for folkesundheden som jo ellers er formålet med det her
så gennemarbejdet som alternativet selv prøver på at sige det
selv men hvis man tager udgangspunkt i svaret og siger at
så vil det gøre at danmark taber nul milliard kroner ved at hæve afgiften og det er altså lidt tåbeligt at
mens det bliver markant dyrere en ret alvorlig problemstilling er også at det har en markant social slagside
at dem som typisk ryger rigtig meget er folk
lavere uddannelse
de hænger så på de dyre cigaretter mens folk der tjener mange penge og tager på charterferie
kan købe de billige cigaretter i
afgifterne så markant vil fordi det netop er folk der typisk har en lavere indkomst
at mange af de partier der tit går ind for at sige at vi skal have højere priser på cigaretter er de samme partier som
cigaretterne er alt for usunde og sundhedsfarlige og dem skal vi ikke ryge men vi skal have gjort hash lovligt
en fredag eftermiddag kan det selvfølgelig være meget godt at få den diskussion med ind over af
det giver mening at man skal lave en så høj forøgelse
afgiften hvilket bare vil føre til en massiv grænsehandel og til større ulighed det synes vi ikke er en god idé i dansk folkeparti og så
nyt for danskerne at det er usundt at ryge jeg ryger selv
cigaretpakke kostede halvtreds kroner eller
fortælle dem en helt ny ting hvor folk så siger hov var det usundt at ryge det var jeg klar over
set er en gammel diskussion der har kørt i rigtig mange år
bruge skatteskruen som det eneste adfærdsregulerende redskab
bare gøre at folk køber deres cigaretter andre steder og hvis de alligevel er ude at købe cigaretter i tyskland ja så køber de måske øl og
bare vil have en negativ effekt på dansk omsætning og derved danske arbejdspladser så vi synes ikke det er en god idé
er skyggen af dyr men det er så her man uddanner dyrlæger kunne man ikke med fordel
i vestjylland så
vi kalder en enhedsmoms hvor der er fem og tyve procent moms på det hele hvilket har den fordel at det er ganske nemt at
opstå noget svindel ved det en anden ting er at det så også er frygtelig dyrt
kun det man køber ud over det og jeg tror ærlig talt ikke at det nødvendigvis ændrer ret meget i folks vaner
ti æbler for atten kroner
stort set er gratis fra vandhanen men gør det så at folk ikke drikker sodavand
også rent spekulativt sige at hvis man så købte de ti æbler til atten kroner i stedet for de tyve
helt store effekt i forhold til at det koster en
hvilket er rigtig mange penge og jeg tror heller ikke man får så meget
taget er nogle afgrænsningsproblemer jeg ynder selv når jeg bor herovre i
ugen at gå ned og købe sådan en måltidssalat som
er jo fyldt med grønne og sunde ting men hvad hvis der for
afgrænsningsproblemer for dem som sidder og sælger det
en lavere momssats men hvad så hvis det er
en lavere momssats jeg tror ikke det er intentionen
gerne vil have så der er altså både
effekten af det her er mindre end det man måske forventer
en bøf jeg tror altså ikke det
har den store effekt selv om det selvfølgelig er
på det her den sidste ting det
egentlig er der kommer i stedet for der peges på noget der hedder tal til et bedre samfund men hvad er det der ligger i det er det
nævnt argumenter imod den her måde at gøre det på så derfor kan vi ikke støtte
set enige i at folk skal spise sundere
tror på at det er bedre med med oplysning for
gør at man køber rigtig mange ekstra æbler så med de ord skal
der er en momssats som betyder tyve øres forskel i
altså ikke får de der seks og fyrre procent til at købe dobbelt så mange æbler eller
er et voldsomt dyrt tiltag i forhold til den effekt det
for pengene med andre tiltag end lige
man spiser for en pris på en
meget mere grønt i forhold til et stykke kød fordi der er en anden mæthedsfaktor i det så er det
tror på gør danmark til en helt vildt sund nation eller
noget af det som jeg også håber at alternativet anerkender er at der er nogle afgrænsningsproblemer
det er nok ikke lige det der er mest sundt fordi
regeringens kamp for bedre retssikkerhed og at det nu
at vi skal have en ændring af skattekontrolloven
længe det startede med en debat tilbage i
tretten hvor man oplevede rigtig mange dårlige sager altså hvor skat
hen havde behandlet folk skidt man havde fortolket reglerne lidt
at man brugte teleoplysningerne lidt
gjaldt længere det gjorde jo så at der var en del
det førte blandt andet til at vi i
nedsætte en lovkommission som skulle
revision af det her det fik vi så støtte
den første januar to tusind og femten og man sagde så
gøre meget hurtigere ved selv at lave et internt udvalg nu står vi jo så her
men det positive er trods alt at vi får en revision af det og at man nu får kigget på det selv
fra nitten seks og fyrre
og læser det her kæmpe bundt vi har fået til det her lovforslag at det
er letlæseligt stof men det er supergodt at
selvfølgelig sikre nogle gode kontrolmuligheder for vores skattevæsen så man kan kontrollere om virksomheder og borgere overholder lovgivningen men
i balance med retssikkerheden så man sikrer at
uhæmmet kan gøres brug af forskellige redskaber
skattekontrol og en egentlig skatteindberetningslov jeg vil på alle de ting der er i lovforslaget det er ret så omfangsrigt og jeg
finansielle virksomheders pligt til at
en advokat eller eller revisor administrerer penge for en klient og i princippet har en konto
vel rimeligt nok at man kan kontrollere de oplysninger på samme måde som
at man ikke bare kan bryde tavshedspligten og derved
ting som drejer sig om
tager fat i
under udvalgsbehandlingen så vi også kan få kigget på den del
men jeg frygter også lidt at man nu går i den anden grøft ved at sige at nu må
det kunne jo godt være der var en gylden middelvej og det kunne være
skatterådet og få en godkendelse når man skulle bruge det her
den her mulighed for kontrol fra skats side men
have en godkendelse et andet sted
kunne være væsentligt
hedder et selvangivelsesbegreb altså
har igennem mange år været vant til at man skulle selvangive sine tal til skattevæsenet og så blev man lignet ud fra fra det i dag bliver alt
det jeg
indberettet hvem har så ansvaret for de her oplysninger det
have den samme sanktion for det hvis banken indberetter noget forkert eller hvis en
der var en virksomhed som indberettede et kæmpe fradrag
for han har ikke ansvaret for hvad der er indberettet og hvad der er sket med hans skatteting så der er
principielt bør
jeg bemærkede også at fsr har skrevet et høringssvar hvor de også
for at skyde det ned eller sige ja til det men jeg vil bare
synes at vi må dykke noget mere ned i det i udvalgsarbejdet for helt præcis
noget som fundamentalt ændrer den måde som folk
overordnet synes vi det
har været inde over gennem tiden det en proces der har varet i rigtig mange år og jeg synes at
det ender med at vi stemmer for det her lovforslag men der er nogle ting vi lige vil dykke ned i i det udvalgsarbejde som kommer de næste uger eller måneder for at være sikre på at vi rammer den helt rigtige balance
for kontrol og den retssikkerhed man skal give til borgere og virksomheder så
vi får den gode balance
en gulerod frem for at man tvinger folk til det
så en del af den aftale som hedder aftale om flere år på
en del af så derfor støtter vi naturligvis lovforslaget men det skal ikke hindre at vi kan få en god debat om emnet for
at vi kan enes om målet men måske ikke om løsningen målet er at
at arbejde men også at det skal kunne betale sig at spare op til pension der er der jo desværre en gruppe af danskere hvor det ikke kan betale sig at spare op til pension blandt andet på grund af modregning
det forsøger vi så delvis at rette op på med
lovforslag og den aftale vi har indgået det handler jo blandt andet om at vi laver nogle ændringer i af det der hedder aldersopsparing som målrettes pensionsopsparing der foretages sidst i arbejdslivet konkret som
indskyde op til halvtredstusind de sidste fem år før pensionen
perioden før det kan man indskyde fem tusind kroner årligt det vil så medføre at den udbetaling man får fra den her pension
ikke giver aftrapning af folkepension eller andre ydelser
for at løse det her samspilsproblem som jeg
har indtryk af der ret bredt
bliver ændret er at vi ændrer på ratepensionen altså udbetalingsperioden som stiger fra fem og
giver god mening i og med at levealderen bliver højere
også kunne fordele sin ratepension over en længere årrække det er ganske fornuftigt og ret logisk pensionsudbetalingsalderen forkortes så fra fem
og det gør at man følger det
har sværere ved at få udbetalt en delpension jeg synes jo omvendt også
skal bruge deres egen opsparede pension
fordi man så er nedslidt og ikke kan tage et
enig i problemstillingen nemlig at vi skal have nogle værktøjer og nogle ting så man kan trappe ned eller at man
job som ikke er på fuldtid hvis man er
måske lidt mere tvivlende over for jeg deler ellers
om det her lovforslag så løser alt omkring de her
jeg synes jo det er et skridt i den rigtige retning
igen dukker op her i efterårets forhandlinger der er sat
at finde nogle løsninger på det jeg synes jo at det her i hvert fald er noget af det som hjælper på en del af det specielt for
gruppe af mennesker som er ret tæt på pensionsalderen og det er jo
der laver man jo så en ændring så de kan betale ind og undgå den her modregning så
at vi ikke løser alle problemer men det må vi jo så
ville spørge om er den her
få en delpension hvor man altså selv kan supplere sin indtægt med
egen pension man skal udhule
ikke i stedet for have et fleksjob
enhedslistens politik
egen pensionsopsparing som man jo skal bruge senere i livet jeg synes ikke
skånejob eller blive videreuddannet eller efteruddannet så man
er det store problem for folk der er nedslidte og som måske ikke kan holde til
år på arbejdsmarkedet
skal bruge deres egen pension til at udhule den før tid og dermed ikke have den når de så bliver pensionister jeg
givet en masse usikkerhed for hvad ville der så ske på det tidspunkt hvor magten skiftede
gerne starte et andet sted end lovforslaget
det hele startede
hvilket ville fjerne den progressive beskatning af bilerne man ville ikke røre ved sikkerhedsfradragene man ville ikke røre ved fradraget for
har været en del debat debat om nogle ikke mig selv har
må sige at resultatet som vi behandler her i dag ligger langt væk fra det
set fra dansk folkepartis synspunkt
betaler en hundrede og halvtreds procent lamborghinien endte faktisk med at blive syv tusind kroner dyrere med det her
er at den laveste skat sættes ned til fem og firs
skalaknækket sættes op til ethundrede og femogfirstusind
sikker bil vi vi forhøjer grænsen for
fradrag og tillæg for god brændstoføkonomi hvilket med til at sikre mere miljørigtige biler der var jo den situation at
sat for rigtig mange år siden efterhånden var blevet udhulet fordi teknologien simpelt hen havde
de bliver indekseret så vi ikke løbende som folketing skal justere på det men at
billigere mellemklassebiler så alt i alt synes vi det er supergode ændringer som er
det kompromis som vi har indgået med regeringen
en mere teknisk baseret afgift det mener vi sådan set stadig væk men i
blev bombarderet af sorte skyer eller hvad man nu skal bruge af metaforer for det kunne ikke
må sige at skatteministeren eller
helt fint at folk vælger at eje eller lease det må de selv om men vi var kommet i en
for at betale afgift og det er altså ikke
i afgift derfor synes vi det er rigtig godt at
den bedste løsning ved er i hvert fald skatteministeriets bedste bud og det har vi så taget med og
for at der kommer en evaluering efter år to tusind og atten og
noget der har løst problemet eller
at man holder sig på måtten og ikke konstant udfordrer reglerne for at spekulere i afgiften for det
sådan set ikke for jeg mener faktisk det jeg sagde
eje en bil det må de gerne men der er nødt til at være en ligebehandling
man betaler nogenlunde den samme afgift for to ens biler det ville en teknisk baseret afgift have løst fuldt ud
cirkulær økonomi og vi skal genbruge karklude og tøj og alverdens ting
at få det ind i aftalen
i den næste finanslov det kommer altså ikke
vigtigt også at give ro for branchens
det har også nogle konsekvenser for dem
derfor støtter vi det her lovforslag men
sætter os sammen i folketinget i samarbejde med
vi kan finde en løsning på det så det er lige præcis
til to måneder eller en måned eller to dage
en rum tid før man sådan kan genvurdere bilen så
teknisk omlægning men det kunne vi ikke få til at lykkes i den her omgang
om fjorten dage eller til foråret der er også behov for
vi så jo tydeligt at markedet gik fuldstændig i stå men
jo en lavere registreringsafgift og det rammer også nogle biler som i dag er dyre men det er jo fordi de så er
giver den faktisk flere penge i kassen
vi er enige men det
netop at værdielementet fylder mindre og de tekniske
om man ikke er enig i at det faktisk er til gavn for elbilerne når vi skruer op for fradrag og tillæg for god brændstoføkonomi det er netop noget der gavner elbilerne
mindre værdi og mere
en aftale der gavner elbilerne og billedet er jo lidt at det
biler er vel elbilen
tager den aftale på lang sigt ikke bare på den korte bane
ganske fornuftigt at man kan samarbejde med andre lande så man sikrer det både på vegne af virksomhederne men også på vegne af
eller fire lovforslag om det samme men omdrejningspunktet
en del af elementerne er jo borgernes retssikkerhed hvilket også er noget der ligger
regne med de afgørelser man får fra
myndigheder men også at man har mulighed for at få prøvet dem af hvis man nu ikke er enig i dem
de ting som det her lovforslag
at man vil ophæve skats mulighed for at tilbagekalde bindende svar om værdiansættelse af aktiver
det giver rigtig god mening at man fjerner den for det ligger næsten i i ordet at hvis man får et
tilbage igen så det giver altså god mening synes vi at hvis man
at man så også kan stå inde for det den anden del er jo det som
foregående ordfører også nævnte at man vil ensrette det der hedder værnetingsreglerne når en borger indbringer en skatteafgørelse for domstolene
man har fået en afgørelse
hvor skat hører hjemme man skal for domstolen og det er i københavn det
af afstanden til domstolen derfor er det
klageren har hjemme
sikre på at det ikke er den geografiske forskel som gør
indbringer en klage over en afgørelse man har fået fra skattevæsenet det synes vi da er ganske udmærket rent retssikkerhedsmæssigt
også noget om udvidet skattefrihed for statslig godtgørelse til asbestofre og til deres
en ganske udmærket samlelov som vi i
betale skat af og så kan skat i princippet
det skaber jo en usikkerhed blandt virksomhederne som kan få det her bindende svar og det
er en usikkerhed det kan give i en virksomhed at man tror man får et bindende svar som så ikke er bindende alligevel det
der sker så det at skat
udfordre reglerne og det ender
at man ikke længere kan få fradrag for omkostningerne hvis det er ved opkøb af en virksomhed og det har så medført at man skulle til at opdele sine lønudgifter og finde ud af hvor meget man har brugt på bare at drive virksomheden og hvor meget man har brugt på for
gamle praksis eller sagt på en anden måde nu får vi rettet op på
set ganske udmærket det støtter vi fuldt ud for
udvider organisk eller man gør det via et
hvornår man fra skats side begynder at udfordre lovgivningen
uklar men ikke ved hvordan man skal håndtere det men i stedet for at
en praksis hvor man går via skatteministeren
så kan man jo komme med et lovforslag som det her og tage det på forhånd i stedet for at skabe en stor utryghed i erhvervslivet jeg synes
fik diskuteret hvordan det egentlig skal være når skat skal udfordre praksis skal man gå til domstolene eller skal man gå til en minister og bede om at få
set ret jævnligt at skat udfordrer gældende praksis det synes
se om vi kan håndtere ved at man i stedet for går til sin minister og
men det medfører jo at det kan være svært for for
årene for at lave en større produktion eller
at man måske lægger noget til side hvert år for
legepladsen eller lave nogle andre investeringer det er selvfølgelig ikke det der er
derfor synes vi det er fint at der er det her lovforslag som
bliver afgørende at vedtægterne selvfølgelig siger at formålet skulle kunne være
og ikke at udlodde til ejere så vi synes at det her giver
at være en del af en aftale som har flere fokusområder
der er en sænkelse af elvarmeafgiften vi gør noget for at nedbringe grænsehandelen og der er en sanering af
det som er indeholdt i det her lovforslag det første jeg vil
halveret i to tusind og atten og senere fjernet i
tilbage fra nitten to og tyve hvor der er otte forskellige satser hvilket gør at den
ret svær at administrere men det er også lidt underligt hvorfor vi
vi nu får den først halveret og senere fjernet et andet element i lovforslaget er en annullering af nogle indekseringer på blandt andet chokolade vin
høje i forhold til vores nabolande og derfor synes vi det er positivt at vi nu
har været massiv grænsehandel og illegal handel det er sådan at cirka halvdelen af det forbrug af
hentes syd for grænsen hvilket jo er helt ekstremt
omsætning som lige så godt kunne være lagt i
flytter så meget handel tilbage til danske butikker vi synes
varer for at danskerne så kører sydpå med deres trailer for at
den op og køre den anden vej igen der er det mere logisk at man bruger pengene i de lokale butikker
er en balancegang og at der kan være en bekymring omkring de sundhedsmæssige effekter men
der er jeg nok ikke så bekymret i hvert fald ikke ud fra de svar vi har fået fra ministeriet som siger at
ret mange der drikker så meget og man endelig drikker så meget
så jeg er ikke så bekymret for det
adfærdsregulere på andre måder som jo kan være markedsføring
gøre nogle tiltag for at de unge mennesker har et andet forbrug af alkohol
afskaffelsen af afgiften på på te som jo også er
saneringsrapporten og så vidt jeg ved er vi det eneste land i eu der
fjernet den så er der en ting i lovforslaget som vi er mindre begejstrede det er udvidelsen af
med når man laver nogle aftaler men det handler jo om at man fremadrettet må blive to år mere på ordningen
i skat mens man er det hvilket gør at den samlede ændring bliver provenuneutral det har så gjort at vi kan leve med det
synes vi det er et rigtig godt lovforslag der hovedsagelig gør noget ved grænsehandelen men også sanerer nogle af de afgifter som vi ikke synes der giver så meget mening
dengang når man så tager bestik af virkeligheden
og en saneringsrapport som kom her for nylig
godt redskab at adfærdsregulere med det
gå ud og drikke voldsomt meget mere og rende stive rundt i gaderne hver dag
effekt man gerne
afgiftspolitikken alene der skal være det afgørende
ikke godt se at det er lidt underligt
så er det måske heller ikke lige den bedste måde at adfærdsregulere på så det kan give god mening at man
men den her tillægsafgift er måske bare
en del af prisforskellen som gør at man kører ned og handler syd for grænsen
som medfører at over halvdelen af danskernes forbrug købes syd for grænsen jeg synes jo det er specielt underligt at hvis man selv blander sin captain morgan og cola er
eller tredobbelt op på alkohol hvilket er langt mere sundhedsskadeligt
den erhvervsaftale som blev indgået sidste efterår en aftale mellem regeringen det radikale venstre og at
lavet på baggrund af en rigtig fin aftale
lettere adgang til kapital for iværksættere tiltag på turismeområdet
sænkelse af elvarmeafgiften
grænsehandelen og også noget omkring saneringen af afgifter det altså en bred vifte af gode initiativer som var med i den aftale og der er så det her lovforslag som handler om
de tiltag der er på turismeområdet og noget omkring sanering af afgifter først turismeområdet hvor
også oplagt at vi styrker den danske turisme
til danmark et andet initiativ i lovforslaget er at vi vil lempe spiritusafgiften for små producenter
for dem der brygger øl at de kan få en lempeligere afgift hvis de producerer under en vis mængde alkohol det her handler så om at vi laver noget tilsvarende for destillerierne altså ordninger som
kan gavne virksomheder som
vil gerne være med til at støtte lokal produktion
i landdistrikterne så man kan få gang i den her produktion og få et fodfæste på markedet så er der den sidste del som er saneringen af afgifter altså hvor vi rydder op i forskellige tiltag
er med i lovforslaget her er at afgiften på engangslightere fjernes det er sådan at der er pålagt en øre per lighter og det gør at det faktisk koster mere at
det giver god mening at man får fjernet den
der har den store betydning
for at opsummere synes vi at det er et ganske udmærket forslag som udmønter en del af den erhvervsaftale som vi er en del af og derfor kan vi fra
er jo ikke en specielt positiv sag det er jo en opfølgning på at inddrivelsen i skat er brudt sammen
som er kuldsejlet som har medført at utrolig mange data ikke kan bruges
ikke ved om mange af de her gældsposter
jeg husker i hovedet er det over tolv millioner gældsposter
betalingsevne eller om det egentlig er den rigtige post skal de jo gennemgås og det vil koste omkring tolvtusind årsværk som den foregående ordfører også nævnte det vil koste utrolig mange penge det er jo så hvad det er
naturligvis som udgangspunkt skal betale det de skylder
tolvtusind årsværk så derfor står vi jo i den rigtig for at sige det ligeud trælse situation at vi er nødt til at afskrive nogle gældsposter for at kunne få skat til at fungere fremadrettet
selvfølgelig en rigtig træls øvelse men
finde nogle gode løsninger på trælse problemstillinger
at sørge for at vi får en gældsinddrivelse der kommer til at virke fremadrettet
de store penge ligger gælden er lige nu oppe på omkring hundrede milliard
vi også nødt til at få ryddet op i de gamle data der ligger altså over tolv millioner poster som man ikke ved om
er lovlige før man går ind og inddriver på dem så i det lys synes vi det
rigtig trælse situation vi har nu at man får lavet det her lovforslag hvor man får afskrevet en del af mange af de små gældsposter hvor man historisk ved mange ikke har betalingsevne og
vil komme til at betale det nogen sinde for derefter
kan komme efter dem som skylder de mange penge
fremrykket med en senere aftale med
er med i begge aftaler så derfor støtter vi naturligvis lovforslaget det er rigtig godt at få gjort noget
er med til at gavne en grøn omstilling i danmark og med til at fremme elektrificeringen af fjernvarmeforsyningen og det giver også et
overskudsvarme hvilket der også kan være et stort behov for og så
at det giver billigere varme for danskerne hvilket også giver god mening vi tror også det
nødt til at få kigget mere på i de kommende forhandlinger