syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
mener at der er grund til at råbe vagt i gevær
vel en slags eksperter vurdering ikke lever op til målsætningen om forebyggelse helhedssyn og sammenhæng ikke lever op til en
politik jeg vil gerne citere en anden sætning fra deres opfordring der er behov for at etablere indsatser som medfører at man inkluderer mennesker som værdige samfundsborgere uanset økonomisk nytteværdi
forhenværende socialministre og
er langt de fleste borgerlige og hvis sådanne mennesker
vi skal finde eksperter og fagfolk uden for folketinget det skal netop ikke være en ministeriel opgave så må jeg
rette ordføreren der er ikke tale om historieskrivning der står jo klart og det citerede ordføreren også
af de sidste tyve års beskæftigelses og socialpolitik det er jo nødvendigt at kigge på dem hvis vi skal finde nøglen til
det hænger meget snævert sammen med det hovedsynspunkt der er fra de seks forhenværende
socialministre at beskæftigelsespolitikken har taget fuldstændig
det der er grundtanken i den her henvendelse det synes jeg er kerneproblemet
så er der jo bare lige det at sige
er mere end tyve år siden vi har haft en socialkommission sidst så det var måske en rigtig god idé
politisk uenighed jeg vil gerne spørge ordføreren er ordføreren enig i den grundtanke som ligger i
det synspunkt deler enhedslisten det har vi ikke lagt skjul på og det fremgår også af begrundelserne og formålet med kommissionen
at få kastet lys over hvad konsekvenserne af
kan gøre op med det sådan at socialpolitikken får den retmæssige plads i det samlede politikbillede som den burde
at folk risikerer i mange mange år i det ene ressourceforløb efter det andet at leve
lykkeligere eller mere raske af så måske er vi inde ved benet her at der i virkeligheden er en politisk årsag til at ordføreren og måske også regeringen afviser vores
mere nuanceret tilgang til vores forslag end jeg hørte fra de tidligere man skal passe på med at fornærme nogen i dag
om at vi drøfter det i socialudvalget og ser om vi kan få flertal for at vi arrangerer en høring
deres hovedpointe er at socialpolitikken gennem en årrække har været behandlet og erstattet af beskæftigelsespolitikken jeg mener faktisk at mange af de problemer vi har i socialpolitikken der er også noget med ressourcer
af det problem at beskæftigelsespolitikken har taget over det var det jeg gerne ville have ordførerens syn på så kvitterer jeg endnu en gang og ser frem til at vi får nogle drøftelser i socialudvalget hvor vi så
at alt muligt andet skal sættes i stå at man bare skal vente til den er færdig og at man ikke skal foretage nødvendige tiltag på akutte områder som dem man
jo allerede er i gang med hvor står det
jeg som en meget vigtig begrundelse for at afvise
en kommission bliver brugt som en syltekrukke
på det tidspunkt siddende regering ønsker at bruge kommissionen til det
at den siddende regering kan skaffe sig et flertal i folketinget for at bruge kommissionen som en syltekrukke
er at fru thyra frank sætter sig ned og læser enhedslistens
at den beskrivelse som hun har givet af det i sin ordførertale intet har med indholdet i enhedslistens
men jeg forstod simpelt hen ikke hvad der var i vejen med med vores
og hvor det var for vidtgående i forhold til det som de her forhenværende socialministre siger og det
det vi har skrevet i vores beslutningsforslag for
tilsynsreformen og de andre eksempler som
spare så den forstår jeg ikke
formulering står der har ført ordføreren på
desværre ikke flere mandlige socialordførere end undertegnede hvilket man måske nok kunne beklage
jeg synes egentlig at den har været udmærket
alligevel er kommet et lille stykke af vejen som enhedslisten gerne vil med
så beklager jeg selvfølgelig at man ikke kan følge vores forslag om at få nedsat den
jeg kan forstå på regeringspartiernes ordførere
at man mener at regeringen flytter sig så hurtigt på det her område
resten af mit oplæg her
kaste lys over hvad konsekvenserne er af det som er hovedproblemet og som vi også fremhæver i vores
socialministre også fremhæver nemlig det at beskæftigelsespolitikken har taget mere og mere over
tror vi det ville være en rigtig god idé
kunne få et mere helhedsbetonet syn på det
socialpolitiske visioner
kunne blive udfordret på sammenhængen eller måske
det nytter jo ikke noget at vi er lappeskræddere med den ene hånd hvis vi samtidig klipper alt tøjet i stykker med den anden hånd og det er jo her hvor der
en grundlæggende politisk forskel
beskæftigelsespolitiske linje som har været ført der vil jeg gerne nævne de centrale arbejdsmarkedspolitiske reformer
alle sammen er blevet gennemført
at styrke inklusionen af borgere på arbejdsmarkedet borgere som befinder sig i en udsat situation
su sats på fem tusind syv hundrede kroner per måned for en enlig
jeg kan ikke forstå at man ikke vil forholde sig til det faktum
er i gang med at sætte de udsatte mennesker på arbejdsmarkedet
at man med de nuværende tiltag
har gang i og som enhedslisten i det store og hele ikke har nogen kritik af
jo tværtimod medvirket til flere af dem
i høj grad betales af mennesker på overførselsindkomster der foregår nedskæringer store nedskæringer i kommuner
færre pædagoger færre social og sundhedsassistenter skolelærere sygeplejersker alle de grupper som
flere sociale problemer eller som skal hjælpe til med lappeskrædderiet bagefter når folk er kommet i ulykke
problemer og så er der jo sidst men ikke mindst
at skabe nye job her og nu ikke luftige job i et regneark
øget arbejdsudbud og konsekvenserne af det men rigtige levende arbejdspladser fordi det i sig selv gør at der bliver mere plads på arbejdsmarkedet også til mennesker med nedsat
en socialpolitik der kan leve op til de målsætninger som de tidligere socialministre har formuleret så godt og som alle i dag siger
det de gerne vil arbejde efter forebyggelse helhedssyn og sammenhæng
vil have et inkluderende samfund
jeg kan jo tælle der er et stykke vej endnu til et flertal
vi selvfølgelig tage imod dagens næstbedste tilbud og håbe at vi kan overbevise resten af udvalget om
over en sag som vi jo grundlæggende er enige om
tilbage i udvalget og prøver om vi
kan lave en beretning hvor vi får taget højde for de her indvendinger problemstillinger der er blevet rejst
så får vi det ind i nogle rammer hvor vi ikke behøver sådan at køre det helt op på de høje nagler dermed jo også sagt at enhedslisten er enig i hensigten med det her forslag vi er glade for at diskussionen er kommet i gang
dele den imellem fru eva kjer hansen og ministeren det var da en meget bedre måde at slutte arbejdsugen
så skal vi ikke blive enige om det at ordføreren og ministeren deles om at have æren for
får et lovforslag og at vi så kunne tage forslaget tilbage i udvalget og
lave en beretning hvor vi kunne få listet alle de ting der skal afklares i forbindelse med lave et rigtig godt lovforslag om
med den stædighed som ordføreren for forslagsstillerne udviser så kan jeg da godt følge ministeren et lille stykke ad vejen
det forslag der er kommet om at vi
tilbage i udvalget og laver en beretning så vi alle sammen kunne gå til weekend glade og tilfredse med at vi har fundet sammen
de tvivlsspørgsmål og spørgsmål som skal afklares for at vi kan være sikre på at vi er enige om hvad de der
det tror jeg er vigtigt hvis vi vedtager et beslutningsforslag det er måske også derfor
argument for at vi altid skal stemme alle beslutningsforslag ned
der opstår ved rigtig mange beslutningsforslag som enhedslisten selv har været udsat for
at dem der så skal føre det ud i livet den siddende regering
evig eneste lille komma der er vedtaget i beslutningsforslaget det er jo også fair nok for ellers er det jo spild af tid
selv med en så simpel sag som det her
være sikker på og det vil jeg egentlig også gerne
det store flertal af kommunerne en række socialchefer ældre sagen den sociale retshjælp og fremtrædende eksperter i socialret klare regler har ikke mindst været efterlyst af mange mange borgere
til ægteskab eller registreret partnerskab efter dansk ret
en tilståelsessag der vil noget men det preller af på regeringspartierne på venstre og på dansk folkeparti vi har ikke konkret
at det er for stift og for firkantet den socialdemokratiske ordfører fru maja panduro var nok den mest ærlige hun frygter at hvis man følger enhedslistens
baggrund kan stoppe borgernes sociale ydelser og kræve dem tilbagebetalt
indtil sagen bliver afklaret og mange borgere giver op på forhånd problemet bliver endnu større når regeringens forlig med højrefløjen om kontanthjælpsreformen træder i kraft
og vilkårlige afgørelser på dette grundlag problemet er
af samme minister og flertallet får at vide at man grundlæggende er godt tilfreds med reglerne som de er men selvfølgelig vil enhedslisten hvis det bliver stemt ned i
følge meget nøje og opmærksomt med i det her arbejde og så er der jo
at enhedslisten ved man hvor man har i det arbejde vi ser frem til
allermindst her i samfundet for at give til nogle af dem
men ordføreren gjorde jo meget ud af at sige at det her kun er det første skridt i retning af en tilfredsstillende løsning så er det jeg spørger hvad er så det næste skridt efter ordførerens opfattelse hvor er det der
aktivitetstillægget skal væk og alle skal ned på den lave ydelse fem tusind syv hundrede
også dem der hverken kan tage et arbejde
det har vi fanget hvilke yderligere skridt vil ordføreren gerne have taget
i dansk industris forslag om at der skal være en tidsgrænse for hvor længe man overhovedet kan få
mennesker et job eller en uddannelse den grundlæggende forskel mellem venstre og enhedslisten er
et job de kan bestride eller en uddannelse de kan
er jo det som venstre helt tydeligt er ude på jeg fik så klemt et konkret forslag ud
kontanthjælpsloftet og
hvilket jo medførte langt flere fattige her i landet jeg har forstået at det vil venstre gerne vil venstre være med til
hvad mener venstre om dansk industris forslag om at der skal være en tidsgrænse for hvor længe man overhovedet kan få
i folketinget så vidt jeg husker alle andre end enhedslisten
su og kontanthjælp til sammen lidt over tre milliard
indgår i en finansiering af lettelser af øl
sådan husker jeg da det forlig det
i hvert fald den økonomiske mekanik i det så der vil jeg da gerne høre hvad ordførerens
har jeg et andet spørgsmål ordføreren er jo bekendt med at regeringen lige har fastsat en fattigdomsgrænse hvordan har ordføreren det så med at man nu
laver en reform af kontanthjælpssystemet som betyder at at mange flere tusinde kommer ned under den fattigdomsgrænse man lige selv har fastsat som jo er otte tusind fem hundrede kroner i disponibel indkomst om måneden
indfører en fattigdomsgrænse som er
om måneden i disponibel indkomst det vil sige efter skat her
hvis ordføreren svarer
at det jo kun er en midlertidig ydelse så vil jeg spørge hvordan
risikere at komme til at leve i hvert fald tre år måske mere på de her lave ydelser
omfattet af regeringens definition af fattigdom hvad mener ordføreren om det hvad vil ordføreren
forhold var det ikke en god idé at få lavet de regler inden man vedtager sådan et lovforslag der har så store konsekvenser
det ene spørgsmål det andet er at jeg bare undrer mig over ordførerens udtalelser for det ikke engang fjorten dage siden at ordførerens parti stemte imod et forslag fra enhedslisten om at vi skal have klare
det her spørgsmål om ægteskabslignende
et alternativt forslag så det vil jeg da
sjælland har påpeget er det altså reglerne der gør at man ikke kan give folk en ordentlig vejledning
hvad det vil sige at leve i et ægteskabslignende
give os en klar konkret letforståelig fortolkning af hvad det vil sige
mindste man kan forlange nemlig at borgerne kan få klar besked om det så jeg ser frem til at høre ordførerens klare definition af hvad det vil sige at leve i et ægteskabslignende forhold
opstå flere arbejdspladser hvorfor skulle der opstå flere
opstå en bedre sagsbehandling i kommunerne fordi man skærer
kontanthjælpen som man gør her hvordan hænger det sammen hvor kommer de arbejdspladser
jo ikke at animere
ikke er nogen uddannelsespladser jeg fik heller ingen forklaring på hvorfor sagsbehandlingen skulle blive bedre
kontanthjælpen men jeg vil da gerne holde ordføreren oppe på de tal han selv
har fat i nemlig hvor få der i virkeligheden forventes at komme i arbejde og uddannelse som følge af den her reform
knap tyve
for disse lave ydelser der for manges vedkommende jo drejer sig om
næsten en halvering af det indtægtsgrundlag de har i dag altså fra titusinde og femhundrede
end den fattigdomsgrænse som socialministeren har fastsat i den forbindelse må jeg lige sige
få de der lavere ydelser det fremgår jo klart af reformen
helt op til de tredive år får en væsentlig lavere ydelse end de får i dag så jeg vil gerne spørge ordføreren hvordan
og hvordan rimer det med ordførerens sociale sindelag og ordførerens oplevelse af regeringsgrundlagets målsætning om at vi skal mindske ulighed og
kommer til at leve for ydelser der er væsentlig under den fattigdomsgrænse som regeringen selv har fastsat
hvordan hænger det sammen det vil jeg
mange der var på offentlig forsørgelse dengang og hvor mange der er
kan ordføreren så bekræfte at
mit spørgsmål er tyder det ikke på at det godt kan betale sig at arbejde siden så stor en del af befolkningen gør det det var det ene spørgsmål det andet spørgsmål er hvor langt skal kontanthjælpen ned for at ordføreren er tilfreds i
til sin opfattelse af hvad det vil sige at kunne betale sig
er på overførselsindkomst og derfor kan man jo heller ikke bruge eksemplet med sverige til noget som helst i den sammenhæng men det får vi jo lejlighed til at diskutere på et
men jeg fik ikke svar på mit andet spørgsmål hvor langt skal kontanthjælpen ned førend ordføreren synes
at løse den opgave som man nu vil pålægge det med den her kontanthjælpsreform så synes jeg bare det
en rigtig rigtig god idé at vente
reform til vi havde fået uddannelsessystemet op på højde med det det skal yde det må ministeren gerne forholde sig til
at hvis samfundet ikke kan give de arbejdsløse og de unge mennesker et job eller en uddannelse skal vi sikre dem et rimeligt eksistensgrundlag
enige om at de nuværende kontanthjælpssatser var et rimeligt eksistensgrundlag det er vi åbenbart ikke mere der synes jeg det er stærk tobak at ministeren fremstiller det som om
et mere finmasket system et mere finmasket system som betyder at firs procent af de her kontanthjælpsmodtagere som ikke kommer i job
og som ikke kommer i uddannelse skal leve for noget der er tæt på det halve af det de har
jeg synes ikke at ministeren forholdt sig til den anden del af mit spørgsmål ministerens egne tal i fremlæggelsen af forslagets reform og de
at man forventer at cirka firs
er væsentlig højere end de henholdsvis fem tusind syv hundrede kroner og seks tusind syv hundrede
man vil tilbyde en meget stor gruppe som jo ifølge ministerens egne tal ikke kommer i arbejde er
filosofi om at det skulle skabe job og uddannelse til folk at vi tager nogle penge fra
og har ordføreren regnet på hvor mange
fattige børn der kommer ud af den kontanthjælpsreform og af det element i den som jeg lige har nævnt
væsentlig nedgang i indtægten for forsørgere
tyve procent af disse mange mange tusinde arbejdsløse kontanthjælpsmodtagere der kommer i arbejde derfor må jeg gentage spørgsmålet er ordføreren stolt
af at en enlig forsørger
femhundrede kroner er ordføreren stolt
at en forsørger der er samboende eller gift med en su
modtager får en nedgang på knap seks tusind
ned på otte tusind og at de øvrige forsørgere nemlig nogle der bor sammen med en kontanthjælpsmodtager skal leve for fem tusind syv hundrede og tre og halvtreds
alle disse ydelser er lavere end de fattigdomsydelser vi i sin tid var enige om at afskaffe er ordføreren stolt af det
børn kommer der ud af det fem tusind vil
et andet citat i hovedet på herre bertel
bred fælles forståelse for
tak til ministeren for redegørelsen jeg synes den er fyldestgørende og selv om vi ikke har været enige om det hele
spørgsmålet om grænsehindringer hvor vi jo har forsøgt at tage en fælles beslutning i
det synes jeg er meget positivt så er det jo rigtigt at
nok har haft indtryk af at visse ministerier har været noget fodslæbende
at få gang i det konkrete arbejde der synes jeg dog
for at vi er nået frem til en aftale som vi alle sammen kan være tilfredse med og som man kan se af den særlige redegørelse om arbejdet med grænsehindringer bliver der jo rent faktisk
det gør der jo nok også så småt i nordisk råd hvis vi ellers holder fast og uden at slå os for brystet det tror jeg ikke gavner specielt ikke lige i øjeblikket
roligt fortæller hvordan vi har grebet det her
vil smitte af på de andre lande i enhedslisten er vi jo særlig opmærksomme på grænsehindringer der rammer borgernes mulighed for at bevæge sig frit inden for norden selvfølgelig i respekt for de regler
sociale systemer
og ikke forsøger at påtvinge hinanden løsninger som vi
utålmodige hver især fordi lige nøjagtig den grænsehindring som vi går meget op i går
hvad skal vi sige resultatorientering og så en tålmodighed i forhold til at det der holder i længden er at vi løser tingene i enighed det er svært
nå videre ad den vej er jo netop at de nordiske lande trods en række forskelle ligner hinanden så meget som de gør
de uenigheder vi har haft i delegationen
har jo sådan set indskrænket sig til spørgsmålet om budget og og besparelser og linjen i den diskussion
jeg skal ikke tærske så meget rundt i det man bare sige at
hele tiden skal tilføje for almindelige mennesker i norden det er jo det der er kriteriet for
tage en vurdering af hvad der så er det rigtige at gøre
jo det kriterium vi skal prøve at arbejde efter og der kunne vi måske nå længere det er en sværere diskussion og
være svær at tage hul på men jeg jeg vil foretrække at vi prøver at arbejde os i den retning
den metode vi har valgt uden at kaste noget efter flertallet som har har valgt
den giver os visse vanskeligheder der dukker pludselig besparelser op som man selv har svært ved at se fornuften i som for eksempel
og vi må jo også indrømme at den fremgangsmåde vi har valgt har givet os visse vanskeligheder for eksempel i forhold til de nordiske huse i grønland og færøerne
og hele det regnskab vi bliver præsenteret for og det har
jo en vis opbakning til at sige for
vi havde nogen forslag til besparelser men vi måtte starte med at erkende
hvor mange penge vi egentlig rådede over som udvalg det var ikke så nemt
det er jo ligesom den første betingelse for at man kan begynde at komme med gode forslag så synes jeg vi skulle gøre mere ud af
samarbejde om temaer der hedder social dumping og eus indblanding i medlemslandenes og
i eøs landenes social og arbejdsmarkedspolitik
har en særlig interesse i det fordi vores velfærdssystemer og arbejdsmarkeder har så meget tilfælles som de har og uden at vi skal gøre det til en særlig diskussion i dag
er lidt svært at bestride at vi i disse år oplever en stigende og synes jeg stadig mere aggressiv indblanding fra eus side i de nationale regler hvad det her angår så er
kan blive enige om en bredere debat inden for nordisk råds rammer om hvor den nordiske velfærdsstat egentlig
vil jeg bare sige at vi i den venstresocialistiske grønne gruppe prøver at udarbejde et medlemsforslag der måske kunne give os et bredere vidensgrundlag for at diskutere
de tendenser vi kan se i de nordiske velfærdsstater i disse år så har vi et detailspørgsmål vil nogle kalde det som ligger den venstresocialistiske
om at vi havde et medlemsforslag om anerkendelse af palæstina
i nordisk råd vi vidste jo godt
med den slags udenrigspolitiske spørgsmål det syntes vi var en mærkelig besked at få
jeg vil bare lige bebude over for delegationen at vi
vi ikke kommer igennem med det og jeg ved udmærket godt at det indholdsmæssigt sikkert ikke vil blive bakket op
sidste jeg vil nævne som jeg og også den venstresocialistiske grønne gruppe synes er meget vigtigt er spørgsmålet om de oprindelige folks
og inden for rigsfællesskabet men i nogle af de andre nordiske lande
tilkendegiver sin positive støtte og accept af fns erklæring om de oprindelige folks
jeg forventer ikke at alle ordførerne springer op af stolene og under stående ovationer siger vi skal nok hjælpe dig med alt det der finn men jeg håber at man lige vil tænke over det og så mødes vi om ikke så længe og så kan vi jo se om man har fået
vi efter en snak i færøudvalget færøudvalget fik forberedt en forespørgsel her i salen
den relevante minister jeg ved ikke om det er samarbejdsministeren men det må regeringen jo finde ud af og det finder vi ud af i udvalget og hvor vi får et overblik over alle de her problemer og en status på hvad der egentlig
det vil jeg da foreslå ordføreren at man kunne
for at det bliver en mere gennemskuelig og i mine øjne også mere demokratisk proces
niveauer i det der er jo kan man sige nordisk ministerråds niveau der er de enkelte lande
det arbejde vi gør her og så er der selvfølgelig
har lagt sig i selen for at det skulle køres på en god måde ministeren har opsøgt delegationen inden der skulle være forhandlinger og vi
om ministeren erkender at der nok er et eller andet problem hvad det her angår altså at det kunne gøres bedre
i hvert fald vil love at kigge på hvad vi kan gøre for at
på vegne af den venstresocialistiske gruppe i nordisk råd kunne meddele at vi bakkede op om det forslag til udtalelse der lå
måske nogle der vil undre sig over at socialister og grønne
grund til lige en gang til at ridse
fra nogle af de meldinger der er kommet fra andre ordførere det er meget godt at vi ligesom ved hvor vi har hinanden i det videre samarbejde om
altså vores grundlæggende
med og støtte det nordiske forsvarssamarbejde så er det under den klare forudsætning at det militære isenkram bliver brugt til nogle fornuftige det vil sige fredelige formål og der må vi bare erkende
med hensyn til overvågning af territorium redningsopgaver sikkerhed til søs og især øgede muligheder for skærpet overvågning af sejlads i det arktiske
ikke er en militær alliance det er et ligeberettiget samarbejde
det er også et af de erklærede formål med det nordiske forsvarssamarbejde så skal
det militære samarbejde have et langt større fokus på nedrustning og fredsarbejde og konfliktløsning
at det er en given ting at de nordiske lande i
at der er en kerne af lande der holder fast i hvad formålet er og hvad metoden skal være løsning af sådanne konflikter altså at fredelige midler forhandling og stædig fastholden
den bedste vej ud
vil gerne opfordre ikke bare ministeren men folketingets flertal der jo indgår i et fælles forsvarsforlig som jo også på en eller anden måde har noget med det nordiske samarbejde
til at man kigger meget mere på den her side af sagen hvordan kan de nordiske lande som en fælles kraft spille en langt større rolle når det handler om fredsforskning
hvor det ligesom fremgår at de nordiske lande siden to tusind og ni har koordineret vores bestræbelser
på det punkt og den nordiske støtte har været rettet imod opbygningen af
enheden der kaldes east african stand
mit spørgsmål går på om ikke det var værd at undersøge om det nu også er det helt rigtige samarbejdsforum når man ser på det manglende demokrati i stater som kenya og uganda
og hvis interesser der egentlig styrer den her styrke jeg lige har nævnt så det vil jeg gerne bede ministeren om ligesom
og til hvordan støtten til den her organisation easf egentlig relaterer sig til pirateribekæmpelse og kenyas
danske rigsrevision har jo for nylig lavet en temmelig barsk rapport der retter en
en kritik af det danske forsvarsministerium og i det hele taget af de danske myndigheder og den
barske konklusion er jo
til den risiko der er i det arktiske område så jeg vil også gerne her
og bede ministeren om lige at sige et par ord om hvor er vi i arbejdet med den rapport
spørgsmål vi skal vel se i øjnene at selv om vi kan og sikkert også vil
kortlægningen af de arktiske farvande og en lang række andre udfordringer der er i og med at isen trækker sig tilbage
der skal vi nok bare erkende at den opgave kan vi ikke inden for en overskuelig fremtid løse helt alene selv om vi så
så synes jeg der er et helt nærliggende svar og det er at vi tager det her problem med ind i det nordiske forsvarssamarbejde og diskuterer meget mere konkret hvordan
de nordiske lande kan levere det beredskab der skal til
møde den risiko der rent faktisk er i det arktiske område og som alle jo også erkender
selvfølgelig om at styrke samarbejdet om overvågning og konkrete redningsøvelser
canada rusland usa helt klart men jeg tror det er vigtigt at vi som nordiske lande benytter
meget højere op på dagsordenen sådan at vi næste gang vi skal vedtage noget i nordisk råd får skrevet det ud som en helt konkret arbejdsopgave men også sådan at vi
i arktis der blev sagt noget i retning af at om så de samlede nordiske stridskræfter blev sat ind deroppe og brugt til fredelige formål
ville det ikke kunne løse problemet og det lød næsten også som om
det er der egentlig heller ikke andre der kan fordi
muligheden for at hamle op med for eksempel
der forliser deroppe med to tusind tre tusind passagerer om bord eller et
og det skal jeg ikke bestride at det er hvilke konklusioner må vi så drage
så må vi vel drage nogle konklusioner der hedder at vi i langt højere grad bruger forbud
men jeg tror jeg vil fremsende nogle skriftlige spørgsmål så det bliver lidt mere præcist også fra min side med de betænkeligheder vi har
redegørelse også den mundtlige og for overvejelserne i forhold til beredskabet i det arktiske hvor jeg
egentlig har en fælles forståelse af det blev sagt meget klart at et enkelt land ikke alene kan løfte den opgave det kræver samarbejde
i den analyse som ministeren
muligheden men det bliver ganske kort jeg skal bare meddele at enhedslisten
jo også en naturlig konsekvens af at vi er med i den aftale
vi kan måske ikke helt forstå det store postyr der
så man ligefrem stemmer nej for vi synes da det er nogle forholdsvis beskedne ændringer
skal man også gøre det i den anden ende så skal man også fjerne loftet
om man også vil kigge på andre friheder til kommunerne med hensyn til skatteopkrævning sådan at man
er noget som vi meget tit hylder her i folketinget
en selvfølge at alle stemmer for
det er jo nogle friheder som efter enhedslistens mening skal tages med
skattepolitikken i kommunerne og så give frihed på det område hvis man ikke også giver friheden på de andre områder sådan at et politisk flertal efter en god demokratisk diskussion i den enkelte kommune kan beslutte sig for
skal kræve op hvilken velfærd
fordele skattebyrden mellem rig
der er vist heller ikke nogen der forestiller sig at de andre friheder jeg nævner og som jeg synes må tages med når man taler om
overhovedet har nogen gang på jorden med de politiske udmeldinger der ligger fra et massivt flertal i dette
er det et meget kedeligt signal der sendes med dette lovforslag nemlig et signal om at lettelser i grundskylden
og isoleret betragtet
vil lettelser i grundskylden det bør vel ikke være nødvendigt at gennemføre meget store
en øget skævdeling i det her samfund mellem rig og fattig og mellem
derfor er man jo nødt til at kigge på indhold og konsekvenser og på den sammenhæng der er i tingene når vi taler om skattepolitik i forhold til kommunerne som det her er en
ude på at begrænse det kommunale selvstyre så dermed også noget ros for underholdningsværdien det fremgår jo klart af det her forslag at det begrænser det kommunale selvstyre fordi man fastfryser grundskylden på to
sådan at den kun reguleres med med inflationen
og det må jo klart være en begrænsning af det kommunale selvstyre som i dag giver mulighed for
mellem et loft og en bund for opkrævning af grundskyld så det vil jeg da gerne have at ordføreren
at der er nogle ting der ikke rigtig hænger sammen i ordførerens kritik af undertegnede og undertegnedes parti hvad det her angår men når alt det her drilleri er overstået og det skal jeg
er der jo et langt alvorligere indhold i det og det er jo hele spørgsmålet om finansieringen det fremgår jo klart og tydeligt
beløbe sig til et mindre provenu som det hedder på seks
og tyve og ordføreren og ordførerens parti
at dette bør finansieres af en tilsvarende lavere stigning i det offentlige forbrug nu er der jo
hvis man nu laver et forsigtigt regnestykke der siger at en offentligt ansat koster cirka firehundredetusind
har holdt for og det er jo også de store grupper af offentligt ansatte ude i kommunerne
kommunerne synes at de har mulighed for at spare nogle penge så tak for den skal vi sige rygende pistol der klart viser konsekvenserne
gerne sige at jeg er enig i at det er noget rod med de her ejendomsvurderinger det tror jeg hele folketinget er
diskuteres under næste punkt
skal jeg ikke gå længere ind i det her men bare sige at det man foreslår her er en pokkers dårlig løsning på det
og kun bliver inflationssikret det er vel også det man kan læse når man bladrer om på side to og ser i bemærkningerne til forslaget det konservative folkeparti mener at grundskylden bør fryses fast på sit niveau for to tusind og tretten
er svært at opfatte forslaget på anden måde end at det forhindrer
jeg gerne lytte og hvis jeg har misforstået det
venstres ordfører vil forfølge i de videre forhandlinger der er to helt konkrete spørgsmål
der beskrives så kan der være synspunkter
gerne høre lidt om men er man tilhænger af det princip
spørgsmål er er man tilhænger af forslaget om at afskaffe den personlige
det bliver påpeget at det vil give uklare grænseflader mellem virksomhederne at det vil gøre det mere uoverskueligt for forbrugerne at sikre sig at autorisationerne er i orden at det vil medføre at der
bliver færre virksomheder med fuld autorisation
med hensyn til sikkerheden og også med hensyn til uddannelsesområdet for hvorfor skulle man dog gennemføre gennemføre en fuld uddannelse hvis man kan klare det med nogle ugers kursus som årsagerne til disse negative virkninger
der er bedst til at trække kabler så de bliver trukket og lagt rigtigt jeg tror vi skal overlade det til mureren at lægge murstenene oven på hinanden og til blikkenslageren at skrue vandrørene sammen tingene hænger sammen inden for de nævnte
og det kræver omfattende viden at gøre det rigtigt også
det er for at sikre en høj grad af sikkerhed i udførelsen af opgaverne til gavn for forbrugerne
men det er tydeligt at regeringen har en tyrkertro på at markedet nok skal regulere disse ting det er sikkert rigtigt men det bliver sandsynligvis
som jo vi ser det inden for hele byggeriet i dag hvor løn og ansættelsesvilkårene og i allerhøjeste grad også arbejdsmiljøet i
som eus regler om det indre marked har ført med sig
vil have mere konkurrence det er der sikkert nogle forbrugere der gerne vil have det er ikke alle forbrugere der går så højt op i sikkerhed
nogle af dem som skal forbruge de her tjenesteydelser vi taler om og denne forening er aldeles ikke tryg ved denne lovgivning tværtimod de mener at det bliver mere uoverskueligt for boligejerne
får udført en af de nævnte opgaver og det er jo ikke rimeligt da det er boligejeren der
kan godt se at regeringen har lyttet en lille smule til kritikken ved at fjerne bestemmelsen om at man kan være fagligt ansvarlig på flere virksomheder
hvorfor ændrer man så den bestemmelse
må vi jo have boret ud som man siger i folketingssproget hvad forskellen så er men under alle omstændigheder
burde vi jo gå den anden vej så burde vi stramme kravene til udstedelse af autorisationer og godkendelse af uddannelser
og kontrol vil det begrænse konkurrencen
at det vil styre konkurrencen i retning af det som vi alle sammen burde være mere interesseret i nemlig at konkurrencen kom til at foregå på sikkerheden og på kvaliteten frem for at den som
jo stort set udelukkende foregår på prisen så vores konklusion er at
ligesom venstre også har meldt ud gerne indgå i en dialog om hvordan lovforslaget kan forbedres ligesom vi tilslutter os venstres forslag om en offentlig høring
mange benytter sig af nemlig at
en hovedentreprise med for eksempel en murermester der så har ansvaret for
så alle de her håndværkere kommer til at
hele ansvaret for at tingene er i orden hos den pågældende hovedentreprenør så det råd vil jeg da give ordføreren en anden gang
tror ordføreren virkelig at det der koordineringsproblem forsvinder fordi man indfører det
ansvar fordi autorisationen er personlig
for herre joachim b olsen der måske ikke går så højt op i det med sikkerheden
at det er nøjagtig den samme uddannelse
så er det jo heller ikke nøjagtig den samme uddannelse men det jeg ville spørge ministeren om var er ministeren enig i herre mike legarths analyse af at lovforslaget især vil presse de små
mulighed for at få delautorisationer således
de store virksomheders og deres organisationers interesser hvis han bekræfter de konservatives analyse af
det halter jo lidt men jeg kan godt høre på de forskellige udmeldinger at det så er så langt vi kan komme nu og derfor støtter enhedslisten selvfølgelig også
en klar forbedring men jeg bakker også op om de bemærkninger der kom fra dansk folkepartis ordfører og fra socialdemokraternes ordfører
når det var en socialdemokratisk ordfører der kom med nogle gode synspunkter som vi burde arbejde videre med i forbindelse med det her
jeg spændt på at høre hvad
prøver at forbedre det yderligere det skal selvfølgelig ikke afholde os fra at stemme for det hvis ikke vi kan komme igennem
men vi skal jo altid prøve om vi kan gøre tingene bare lidt bedre
eller en ret til borgerne til at de altid kan blive individuelt vurderet i forhold til pleje og omsorg
en ændring af den nuværende servicelov og de forpligtelser som myndighederne har der og de rettigheder som borgerne har
og hvis det er hvordan vil ordføreren så sikre at det bliver ført ud i livet taler vi om en ændring af serviceloven
af forslaget til vedtagelse hvor ordføreren siger
indførelse af velfærdsteknologi skal ske i samarbejde med den ældre og bør baseres på frivillighed det er jeg helt enig i men hvordan vil ordføreren sikre
med at enhedslisten ikke foreslår tvangsbadning af de ældre men at vi har foreslået at de får en ret en minimumsret til to bade om ugen
spørgsmål det andet spørgsmål er som bekendt droppede regeringen jo en finanslovsaftale med enhedslisten fordi regeringen ikke ville give hjemmehjælpsmodtagere som skal have hjælp til bad en ret til mindst to bade om ugen
en ret og ikke et diktat ikke sandt hvorfor er det så slemt at skrive sådan en ret ind i loven at man droppede en finanslovsaftale
at sige nej til et retskrav til de ældre en minimumsret til to bade om ugen at man droppede en finanslovsaftale og gik over til
er det så vigtigt især i betragtning af at socialdemokraterne jo selv tidligere
meget mere vidtgående
veksle det ene bad til at få en tur ud i det fri hvis man syntes man havde behov for det
at det er sådan loven er skruet sammen og at kritikken af enhedslistens forslag for at være ufleksibelt og rigidt og hist op og kom herned
fortsætter og hvordan vil ordføreren sikre den ret og det sidste spørgsmål som er meget principielt jeg håber at der er lidt tid at svare på er ordføreren enig med fru zenia stampe der for lidt siden sagde at
samfund har svigtet de ældre både i hjemmeplejen og på plejehjemmene
i to tusind og ni færre borgere får hjælp og de der får for mindre af det forringelsen af hjemmeplejen går primært ud over de ældre der ikke selv kan klare rengøring og bad en tredjedel
får kun gjort rent hver tredje uge eller sjældnere og dette tal steg med fem og tyve procent i perioden fra to tusind og ni til
tre fjerdedele af de ældre der er visiteret til bad
forringelser af hjælpen til de ældre besparelserne skyldes åbenbart at kommunerne er blevet bedre til at hjælpe de ældre til at klare sig selv ved hjælp af rehabilitering og velfærdsteknologi der er ikke nogen dokumentation for den påstand
runger hult når man ser på hvor drastiske nedskæringerne er i den praktiske hjælp og personlige pleje hvorfor er vi kommet i den situation det er vi fordi det store flertal i folketinget med
forhenværende og den nuværende regering i spidsen foretrækker skattelettelser frem for velfærd
denne politik fortsætter ufortrødent i de kommende år
tusind og tyve er der med den nuværende politik bare ikke plads til genopretning af velfærden
der kan skabes af løsninger vores valg i enhedslisten har derfor været at vi må give de
ligesom vi skal sikre at de ikke kan blive påtvunget velfærdsteknologi og rehabilitering som de ikke ønsker det er tankevækkende at det store regeringsparti som selv tidligere har
og derfor har vi heller ikke tænkt os at opgive det selv om vi ikke kom igennem med det i finanslovsforhandlingerne det er fint at der sættes en milliard kroner af på finansloven og vi er enige med statsministeren i
for dem nemlig til at øge indsatsen
forslag der medfører øgede udgifter til administration og måske ligefrem vil afholde nogle kommuner fra
søge jeg vil gerne læse mit forslag til vedtagelse op hvis formanden tillader
forslag til ændringer af lovgivningen som kan sikre at disse borgere får et retskrav på et minimum af praktisk hjælp og personlig pleje
to bade om ugen og det undrer os jo en hel del i betragtning af at det ledende regeringsparti socialdemokraterne selv for
forslag til retskrav på det her område som ovenikøbet var mere vidtgående end det som den beskedne enhedslisten
sikre en indfrielse af den rettighed og der må jeg sige
så den milliard der nu er havnet ovre
minimumsrettighed netop for at imødegå den frygt som
var kunne det have været en anden rettighed ja hvis
kendte vores udspil som det var da vi startede forhandlingerne
om minimumsrettigheder til rengøring altså mindst
anden uge og en tur ud i det fri det sidste kan jeg se på formandens meget bastante fremtoning
jeg har ikke googlet i serviceloven om ordet skulle findes men jeg mener egentlig det ligger i servicelovens tankegang og der hvor vi sikrer omsorgen er at vi sikrer at der er tilstrækkeligt med personale og at det er faguddannet personale
så vil jeg gerne henlede alles opmærksomhed
§ ni og halvfjerds
at borgerne har ret til mindst ét årligt besøg hvor kommunen
for noget praktisk hjælp eller personlig pleje
vores bekymring går på
der af forskellige grunde er bange utrygge ved disse hjælpemidler de skal have ret til at sige nej uden at de dermed skal straffes
og dokumenteres og gives revisorpåtegning og hu hej hvor det går
som et synes vi meget dårligt alternativ til vores
for det er lige nøjagtig den model der er beskrevet
så er mit spørgsmål synes ordføreren ikke
kontrol af om pengene er blevet brugt og revisorpåtegning synes ordføreren ikke det det var faktisk det
men det er ikke enhedslistens forslag det er regeringens forslag som det konservative folkeparti har købt i finanslovsaftalen
er det ikke et udtryk for mistillid til kommunerne og et indgreb
af hvor mange af de ældre der i dag får den
ordføreren svarer ikke på mit spørgsmål
synes ordføreren ikke det er bureaukratisk og et indgreb i kommunalt selvstyre med al den her kontrol i stedet for bare at give kommunerne pengene
så slemt at give de ældre en rettighed til et minimum af service
lade en finanslovsaftale falde på gulvet
om der er ændret holdning hvad det her angår for det var jo ikke mindst lige nøjagtig det forhold der fik det radikale venstre til på det tidspunkt at sige at
så er det bare jeg spørger hvad er der sket siden siden ministeren og ministerens parti har ændret holdning er der sket noget som helst substantielt nyt ud over
vi i mellemtiden har fået en situation
ikke et helt grundlæggende demokratisk problem at et mindretal af vælgerne via en bestemt regnemetode kan komme til at at bestemme hundrede procent hvad der foregår i en kommune
ikke er godt for demokratiet det er tværtimod et stort demokratisk problem fordi det betyder at dette parti på trods af at det ikke har et flertal af vælgerne bag sig får beslutningskraft til
majorisere de andre partier det kan afvise at forhandle med andre partier det kan bare køre sin egen politik igennem og de andre partier har uanset hvor meget de rotter sig sammen ingen mulighed for
at det er flertallet der bestemmer men i respekt for mindretallet og så vidt det overhovedet
de tidligere diskussioner er skillelinjen i store træk
som favoriserer de store partier og nogle mindre partier der foretrak den største brøks metode som favoriserer de små
hvert fald for de store partiers vedkommende
med at man har ændret holdning eller at der skulle være sket noget som helst andet nyt end det ene forhold at man er kommet i regering
ud fra at
når dansk folkeparti selv meldte ud at det var en usympatisk spareøvelse for alle de her ting lå jo i beskæftigelsesministerens oplæg ikke desto mindre har man stemt for det hvad er
at straffe folk økonomisk så en sidste lille ting hvis jeg må for formanden er det sympatisk at kontanthjælpsmodtagere kan blive sendt ud i såkaldte nyttejob for en timeløn på otte og tyve kr
lægger ikke skjul på at vi skal have færre ikke flere velfærdsrettigheder hun vil blandt andet have afskaffet de lediges ret til seks ugers selvvalgt uddannelse
afskaffet pensionisters rabatter på busbilletter og pas så kommer der nogle spørgsmål
af arrogance at en person der selv har udnyttet sin ret til mange års selvvalgt gratis universitetsuddannelse ikke under en arbejdsløs retten til sølle seks uger
hvilke andre velfærdsrettigheder vil radikale venstre have afskaffet vil man for eksempel afskaffe eller begrænse retten til folkepension der jo
den er begrundet i en bestemt alder vil man afskaffe handicappedes ret til gratis hjælpemidler
radikale venstre have afskaffet jeg synes det er rimeligt at vælgerne får besked
det er bekymrende at statsministeren og finansministeren ikke siger fra det er jo et generalangreb på alt hvad arbejderbevægelsen har stået for indtil nu
betyde en begrænsning af det kommunale selvstyre at give borgerne
derudover glæder jeg mig jo meget over ordførerens varme holdninger
til to bade om ugen det koster nemlig den milliard og så er der taget højde for at nogle
i forvejen så vi skal nok derop omkring så spørger jeg bare hvordan ordføreren vil gennemføre den fine hensigt løfte
i betragtning af at ordførerens parti vil fjerne fyrretusind offentligt ansatte inden for
er sådan set bare at vejlede kommunerne og hvad er formålet med en rettighed det er at sikre at der er en bund at der er en grænse for hvor ringe servicen kan blive
andet spørgsmål hvordan vil ordføreren indfri sit smukke løfte om
sikre de ældre mulighed for et bad om ugen vi taler ikke om tvangsbad det gør enhedslisten heller ikke men hvordan vil man sikre muligheden når man samtidig
det andet er mere specifikt i forhold
ser ordføreren lidt mere håb forude i forhold til at vi får nogle ordentlige vilkår eller undskyld
vilkår deroppe men det er jo et fælles ansvar og derfor kom jeg til at
kædeansvar synes vi ikke umiddelbart er foreneligt
eu retten eller andre hensyn til vores økonomi og konkurrenceevne det fik
finansministeren efter min mening med rette
ikke mindst fra fagbevægelsen og fra partifæller jeg vil gerne spørge finansministeren
ekstra bladets udgave og er det derfor der ikke står noget om arbejdsklausuler og kædeansvar i offentlige udbud i den finanslovsaftale man har indgået med
han er citeret for
om et godt samarbejde om at føre reformen ud i livet
til kommunernes muligheder for at indgå lokalaftaler med lærerne for på den måde at sikre et godt samarbejde
parters ansvar så jeg må spørge ministeren igen for jeg fik ikke svar synes ministeren at det var en udstrakt
til lærerne om at få et godt samarbejde om at føre reformen ud i livet
og en tilføjelse synes ministeren ikke
være i overensstemmelse med grundtanken i den danske model om parternes forhandlingsret at man bakkede kommuner og lærere op i at indgå de aftaler fordi det vil være en af de ting der kan sikre en god udførelse af
ikke mindst ved vores ordfører herre jørgen arbo bæhr havde kastet sig ind i det og sikret at der
ordføreren bekræfte at det er en vigtig omstændighed i det her forløb
som jo sådan i al sin enkelhed går ud på at det ikke kun skal omfatte veteraner der er kommet til skade i en krig men at det for eksempel også kunne omfatte en
kommentar til enhedslistens ændringsforslag til det har jeg bare en kommentar
vil høre ordførerens svar på det er sikkert rigtigt at der er et bedre netværk for folk som arbejder her i landet
hvis vi endelig skal tale økonomi at omkostningerne ved også
erkendelse af at der også i den slags situationer kan
kan sige er en lidt forsinket reaktion på den traumatiske oplevelse som så kan sætte sig som ptsd
resten af folketinget spørgsmålet i hovedet igen jann sjursen mente at når nu regeringen havde
var det da nærliggende at folketinget tog en debat med regeringen om hvordan der så
vi blev jo vældig glade da vi på side otte nederst læste følgende regeringen lægger vægt på at begrænse uligheden regeringen vil måles på at mindske fattigdommen og sikre reelt lige muligheder
der gav et signal om at her kom en regering der ville gøre en forskel i forhold til
med løfte om afskaffelse af fattigdomsydelser og nedsættelse af en ekspertgruppe der skulle komme med forslag til en fattigdomsgrænse glæden holdt
da vi et par måneder senere kunne vedtage en finanslov sammen med regeringen hvor vi fjernede de fattigdomsydelser som vko flertallet havde gennemført starthjælpen introduktionsydelsen kontanthjælpsloftet og timereglerne
også blev lovet i regeringsgrundlaget men glæden blev vendt til dyb bekymring da vi øverst på side ni
udgangspunktet for regeringen er vk regeringens økonomiske politik i bredeste forstand citat slut og der blev så henvist til dagpengereformen og efterlønsreformen som eksempler
er det fuldstændig uundgåeligt at disse reformer vil føre til mere ulighed og fattigdom kontanthjælpsreformen betyder
socialministeren gjorde rede for
har arbejderbevægelsens erhvervsråd løbende fulgt udviklingen i fattigdom så jeg vil spare jer for at gentage tallene men bare fastslå den kendsgerning
er antallet af økonomisk fattige personer blevet mere end fordoblet i perioden fra to tusind og et til to tusind og elleve
med at indføre de gode tiltag der trods alt er i reformerne ressourceforløb helhedsorienteret sagsbehandling og så videre så ville jeg have kommenteret
det stykke arbejde og sagt noget positivt det kan jeg se på chefen her at det
fattigdomsgrænse i sig selv vil løse de problemer jeg ridsede op nej det skal vi ikke forvente desværre der er for mange begrænsninger i det det kan vi vende tilbage til med nogle spørgsmål og debat jeg vil bare sige det
og det vil vi gerne arbejde videre med indtil vi får et flertal i folketinget for at afbøde virkningerne af de reformer man har indført
og at regeringen som led heri har fastlagt en fattigdomsgrænse folketinget konstaterer også at fattigdommen i danmark er vokset gennem de sidste
kategoriseret som økonomisk fattige og det er lidt vigtigt
holde fast i det begreb økonomisk fattig for en af styrkerne ved den rapport og også styrken
som er under halvdelen af medianindkomsten altså omkring de her otte tusind kroner om måneden så er der også sat lidt tal på
så han kan prøve at forestille sig hvordan
leve i tre år for en disponibel indkomst
fremgår at fattigdom er et relativt begreb sådan er det i alle samfund og kendsgerningen er jo at i samme periode er uligheden også vokset i økonomisk forstand også her vil
kigge på de tal som arbejderbevægelsens erhvervsråd
specielt på et område hvor de borgerlige partier
store problemer og der må vi vi søge alliancepartnerne
overhovedet ikke men nu er det sådan at regeringen
den vil vi gerne holde regeringen fast på og til det arbejde er det en god ting at der er blevet fastlagt en fattigdomsgrænse vi er fuldstændig enige om at den
det hørte jeg også socialministeren sige før socialministeriet og socialministeren har jo selv
og tyve mål det kan diskuteres hvor gode og konkrete de er gode er de i hvert fald men hvor meget er der i dem hvis der ikke følger penge med
den diskussion har vi hele tiden det vil vi også få her men vi er tilfredse med at der her
vedtagelse vi lægger op til er en enighed med regeringspartierne om at ja vi er stærkt uenige om den økonomiske politik men vi er trods alt enige om
måle på konsekvenserne af den
for den gruppe af mennesker vi taler om det er trods alt en start på diskussionen så kræver det jo et flertal i folketinget hvis man vil have en ordentlig socialpolitik der gavner de mennesker og der har vi så desværre stadig væk en lang vej
starthjælp på de her lidt over fem tusind kr som man altså mente var tilstrækkeligt
leve for man indførte et kontanthjælpsloft som vi også har fået at vide
indføre igen hvis man får magt som man har agt
enhedslisten at gennemføre sammen med den her
skattereformen i to tusind og tolv som blev lavet mellem regeringen og venstre
sigt betyder en drastisk forringelse af reguleringen af overførselsindkomsterne
rammer den her gruppe mennesker