syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
forandrer og skaber udfordringer såvel som muligheder men vi må også sige at vi fortsat mangler evidensbaseret viden om hvilke og hvordan forskellige faktorer har betydning for børn og unges mentale sundhed
til den stigende mistrivsel blandt børn og unge altså så vi kunne komme bagom og få noget mere viden jeg er stadig væk i dag ked af at der ikke var opbakning til det forslag da vi skulle forhandle satspuljeaftalen på psykiatriområdet
af at få et større vidensprojekt og komme bag om nogle af årsagerne det var glædeligt at der med udmøntningen af puljen til sundhedsfremme gives midler til statens institut for folkesundhed de skaber viden om mulige kontekstuelle årsager
illustrerer de tydeligt at der er behov for en bred og en flerstrenget indsats hvis vi skal knække den triste kurve vi skal både have fokus på medierne og på digital dannelse på kropsidealer og seksualitet
tilstedeværelsen af de rette indsatser og det at sikre at alle børn og unge er en del af et meningsfuldt fællesskab hvor forældrene også er til stede i deres hverdag samtidig må vi erkende at børn og unges mentale sundhed er en udfordring som rækker langt ud over danmarks grænser
hvor der fortsat mangler viden om årsagerne til børn og unges mentale sundhed derfor er det også vigtigt at sige at det her ikke bare er en diskussion vi har
i mange af de vestlige samfund det betyder ikke vi skal sidde på vores hænder og vente på løsninger og derfor har vi også som regering været meget optaget af at sikre
opsporende og sammenhængende indsats hvor hjælpen kan findes tættere på hverdagen og tilknytningen til uddannelse og familielivet kan bevares med psykiatriplanen og aftalen om satspuljen har vi været med til at sikre cirka
til børn og unge samt deres familier
afsatte fire hundrede million kroner til psykiatriområdet med et særligt fokus på de tidlige indsatser for børn og unge størstedelen af de midler nemlig to hundrede og femten million
afsat til en fremskudt regional funktion i hele landet som skal styrke regionernes samarbejde med kommunerne herunder ppr og de øvrige indsatser uden for sygehusene fordi vi skal være bedre til at forebygge
vi ser problemerne vokse sig store så det handler om
og det handler også om at turde investere i vores børn og unge
børn og unge der ikke trives så godt og
regeringens sundhedsreform lægger jo netop op til at indføre bindende standarder på det sundhedsfaglige område for kommunerne områder hvor der ikke er bindende standarder i dag og hvor man kan sige
når vi kigger på på nogle af de tilbud også forankret i de en og tyve sundhedsfællesskaber i forhold til at få et stærkere samarbejde mellem det der sker i den regionale psykiatri det der sker i kommunen og det der sker hos egen læge
vi har behov for også at sætte ind tidligere der
hvor man kan se at skolefravær og
får lov til at gro sig fast uden at man får den hjælp der er behov for
i alt for mange tilfælde sådan at man først får grebet ind når det så er den regionale psykiatri
det er noget af det vi skal være bedre til at forebygge også i de en og tyve sundhedsfællesskaber på tværs af psykiatri kommune og egen
men at vi samtidig også stiller nogle bindende faglige krav
en god start på livet som en del af den finanslov vi har lavet hvor vi netop har lagt vægt på
start på livet man får også i forhold til ens evne til at knytte sig til andre mennesker efterfølgende og til at at få bygget nogle af de sociale kompetencer og kompetencer man i det hele taget skal have med
resten af livet derfor er den tidlige indsats enormt vigtig og det
understreget tidligere jeg er ligesom ordføreren meget bekymret for den stigning vi ser i forhold til antallet af ikke mindst piger men desværre også drenge med spiseforstyrrelser
konstatere at der også er behov for ekstra ressourcer hvis vi skal hjælpe det stigende antal børn og unge
sådan set kigge på hvordan vi også kan styrke den yderligere så man kan iværksætte tilbud tidligere
der er stor forskel på hvor godt den struktur ppr har fungerer i forskellige
også bare notere mig at vi fra regeringens side synes at der mangler viden det var det vi påpegede
skulle tage ansvar for også at få afdækket yderligere viden omkring nogle af årsagerne
vi har hver vores forskellige opfattelser af hvad det er
man peger på at det er mangel på struktur
at det handler omkring seksualisering kropskultur sociale medier og jeg
nogle af de årsager for at få noget mere viden på området det var det jeg påpegede indledningsvis og det synes jeg
at det her er en god debat til at kunne kunne se om man ikke kunne
behov for otte og halvfems forskellige modeller vi har sådan set
af koordinering på tværs af psykiatrien som er den regionale psykiatri det der sker ude i kommunerne og det der sker hos egen læge
føler at de ikke rigtig kan komme i kontakt med kommunen og at kommunen siger
det ikke regionens ansvar og at regionen siger nej der
bringe parterne sammen om et bord i relation til at tænke forebyggende indsatser på psykiatriområdet langt bedre end
at sikre at nogle af behandlingstilbuddene det er jo det vi lægger op til med sundhedsreformen for angst og depression bliver forankret ude i det nære sundhedsvæsen
kun er forankret i behandlingspsykiatrien for der er rigtig mange af de børn og unge vi taler om her
bevare kontakten til hverdagen det er for eksempel
børn og unge psykiaterne som de privatpraktiserende speciallæger i forhold til også at bruge deres kompetencer og kapacitet
og opbakningen fra både dansk folkepartis og socialdemokratiets side til
ligesom bliver sagt fra flere af ordførernes side at det her lovforslag
bare et delelement af den psykiatrihandlingsplan som regeringen fremlagde i september måned sidste år og når der er en efterspørgsel i forhold til de økonomiske ressourcer
sikre at vi får styrket psykiatrien
optaget af færdigbehandlede patienter fem og tres senge konstant hele året rundt
sengepladser som jeg langt hellere så brugt på patienter der har et behandlingsbehov ikke mindst i en situation hvor vi godt ved at der
også fra faglig side er et ønske om at vi får
flere senge i psykiatrien derfor er jeg bare dybt uenig i den der tænkning om at det
mikkel rasmussen som mange her i salen sikkert kender som formand for psykiatri listen og næstformand i psykiatri og socialudvalget i region midtjylland
i forbindelse med netop diskussionen om færdigbehandlingsdage og forholdene i aarhus kommune
aarhus kommune er en af de kommuner der ikke er så gode til at hjemtage patienterne siger at
incitament for kommunen i at have patienterne liggende færdigbehandlede på psykiatrisk afdeling
så siger han videre at hvis kommunen skal ud og finde et specialtilbud eller et botilbud kan det koste et sted mellem fire tusind og fjortentusind kroner i døgnet alt afhængigt af patientens diagnose
skal holdes op imod at deres
spiller en rolle jo det spiller en rolle om de økonomiske incitamenter vender den rigtige vej
en stor andel af de færdigbehandlede patienter
en tid og en periode hvor man skal finde det rette tilbud inden man udskriver
syv og tredive dage ud over den tid hvor de sådan set er lægefagligt vurderet til at være færdigbehandlet en lang række af vores psykiatriske færdigbehandlede patienter
det gælder for mere end hver tiende er vores færdigbehandlede patienter derfor må jeg bare sige at hvis vi reelt set også få de økonomiske incitamenter til at vende den rigtige vej i forhold til at man som kommune ikke ligesom tænker
borgere liggende på psykiatriske afdelinger så er vi nødt til at gå ind og kigge på færdigbehandlingstaksterne ligesom vi
en indfasning over tre år men også en indfasning der ser anderledes ud end
meget hurtigt så lægger vi op til her at der først sker en optrapning efter syv dage og så efter femten dage altså så man netop giver tid til at kommunen også kan finde det specialiserede tilbud til den
når borgere har været indlagt over en længere periode overgår de til at
folkeregistreret i den pågældende kommune
set derfor vi har ændret lovforslaget efter høringsperioden så vi følger de principper der gælder på socialområdet i relation til handlekommune og betalingskommune sådan at det ikke er sådan at der er nogle kommuner der
færdigbehandlingstakster fordi der er nogle borgere der er indlagt i længere tid
at vi netop forpligter den oprindelige kommune i forhold til det ansvar den har for at sørge for at borgeren også kommer godt
de høringssvar der er givet eller de problemstillinger der
fuldstændig relevant at skabe en lovhjemmel til at man kan bruge kropsscannere også regelmæssigt og sikre at der er den hjemmel til det når der har været rejst tvivl om hvorvidt der egentlig i lovgivningen var hjemmel til at man kunne kropsscanne i forbindelse med besøg
på sikringen eller på vores retspsykiatriske afdelinger hvor der kan være situationer hvor der kan være behov for det jeg kan hvert fald også notere mig at en række høringssvar sådan set anerkender både ønsket og behovet for det det gælder
af de faglige organisationer hvis man hvis man tager for eksempel dansk psykiatrisk selskab eller hvis man tager sinds høringssvar
vi jo desværre har set på adskillige af vores psykiatriske sygehuse
har vi behov for både for patienternes skyld men også for medarbejdernes skyld
at kunne sikre at der lovgivningsmæssigt er nogle rammer der gør at man kan gå ind og håndtere det
af høringssvarene der faktisk peger på at man gerne ville
af narkohunde også inde på afdelingerne og der har vi jo faktisk valgt at afgrænse det
det handler om udearealerne bare i relation til nogle af dem der arbejder der i dagligdagen og de behov de ser men som sagt er jeg rigtig glad for opbakningen fra socialdemokratiets og dansk folkepartis side til at vi også
området kan være med til at tage en række initiativer på området herunder også at sikre at vi de steder hvor der kan være behov
den ambulante retspsykiatriske behandling det skal også ses i lyset af en femten procentsstigning i antallet af retspsykiatriske patienter og at vi kan se at der i dag er steder hvor retspsykiatriske patienter bider sig ind
skaber nogle situationer i dagligdagen der kan være udfordrende men sådan set også gør
jeg stiller mig selvfølgelig til rådighed for de spørgsmål der måtte være
og tres senge var permanent optaget med færdigbehandlede patienter det er da lige præcis senge der
fagpersoner der siger gid vi havde mere kapacitet den kapacitet skal vi da have frigjort
kommunerne kassetænkte jeg valgte faktisk at citere
som jeg sådan set absolut
de økonomiske incitamenter til at vende rigtigt det handler ikke om at straffe kommunerne det handler om at sørge for at det ikke er billigere at
på psykiatrisk afdeling når man sådan set har en forpligtelse til at sørge for at borgerne kommer godt videre der er også ledig kapacitet lige nu på de en hundrede og halvtreds særlige pladser som jeg også kun kan opfordre til at man fra kommunal side begynder
hvelplund kom ind
tilfører flere ressourcer til psykiatrien og det er der behov for der er også ledig kapacitet
jeg havde selv fornøjelsen af i i går at være på psykiatrisk sygehus i
og se på de erfaringer de har gjort sig i forhold til deres bæltefri afdelinger og hvordan det
er lykkedes dem i modsætning til andre afdelinger ikke bare at få en substitution over for andre former for tvang men netop at arbejde med deeskalering og andet
vi skal arbejde mere med men men det står ikke i modsætning til at
man for eksempel på sikringen hvor vi
har behov for at kunne kontrollere hvad der kommer ind
og at man på retspsykiatriske afdelinger kan bruge kropsscannere så vel som man
som kan være dybt sårbare over for fristelsen
anbragt der efter dom jeg mener sådan set at når vi taler sikringen hvor det så handler om rutinemæssig kontrol
fuldstændig nødvendigt når vi også kigger på den farlighedsgrad der er
at arbejde med deeskalering og i det hele taget opbygning af relationer og
står i modsætning til at sikre at der er hjemmelen til også de gange hvor det er nødvendigt at kunne bruge kropsscannere ved risiko for
fællesskab om at få sikret at visitationskriterierne justeres i forhold til de en hundrede og halvtreds pladser af den kapacitet der er skabt der så kan man tage en stor diskussion
har den samme opfattelse af at variationen er for stor
på rekrutteringsudfordringen jeg er fuldstændig enig i at vi har en stor udfordring med rekruttering i psykiatrien det er også et af de punkter der indgår
kommunernes økonomi og i forhold til at vi har løftet sundhedsøkonomien så står vi noget bedre end den tidligere socialdemokratisk ledede regering når det kommer til servicevækstramme og andet og hvis vi kigger frem
fem og tyve er vores råderum mindst lige så stort som det råderum som socialdemokratiet turnerer rundt med og derfor er det jo et spørgsmål om viljen til at prioritere sundhedsvæsenet det har vi vist mens vi har siddet i regering altså at vi har viljen til at prioritere sundhedsvæsenet det gør vi også med psykiatrihandlingsplanen
fra andre socialdemokrater siden regeringen præsenterede sundhedsreformen
at socialdemokraterne har besluttet sig for at tage landets sygehuse et for et
tidligere for jeg fristes lidt til at tro at socialdemokraterne forsøger at piske sådan en utryghedsstemning op
i landet og skabe utryghed blandt borgerne om at de lokale sygehuse er lukningstruede som følge af regeringens sundhedsreform det kan selvfølgelig også være det niveau vi tager diskussionen på
derfor vil mit svar også være det samme som jeg tidligere har sagt nemlig at regeringen med sundhedsreformen ikke lægger
til ændring af den planlagte sygehusstruktur så ser man på det kort der er
på side syv og halvtreds i regeringens udspil vil man også kunne se at både matriklerne på ærø i svendborg og nyborg er tegnet ind i det sundhedsfællesskab
set slet ikke det vi har fokus på som regering det vi har fokus på er at skabe mere nærhed
i dag ender med at bevæge sig rigtig langt og bor man på ærø
universitetshospital der er en lang række funktioner som vi i dag kan se ikke nødvendigvis behøver at ligge på de store specialiserede sygehuse men ligeså godt kan ligge ude hos egen læge
ude på nogle af de mindre sygehuse så de kommer tættere på borgerne så vores ønske er sådan set at få skabt mere nærhed i vores sundhedsvæsen og bedre sammenhæng med oprettelsen af de en og tyve sundhedsfællesskaber
sygehuse i danmark med de her spørgsmål og derfor vil mit svar jo også på nogle punkter være det samme nemlig at regeringens sundhedsreform ikke ændrer på sygehusstrukturen i danmark
og derfor er det måske også at se at der alligevel er socialdemokrater der ligesom turnerer rundt i lokale medier og siger
få det afklaret det vi skriver i sundhedsreformen
sundhedsfaglige standarder og også at det skal være nationalt forankret hvad det er for en kvalitet vi vil have og så skal det jo ikke efterfølgende blive genstand for en politisk diskussion et andet sted hvis vi i folketinget er blevet enige om hvad servicemålene
det så er okay at der kommer færre ambulancer hurtigt frem i
i naboregionen det
som jo vil rumme sygehusene i odense svendborg
at borgerne har nogle patientrettigheder så synes vi ikke det er okay at det så
man nu skal overholde dem selvfølgelig skal man overholde patientrettighederne og det egentlig der hvor vi siger at
af opgaverne sker på en fornuftig måde så der er tid til patienterne så medarbejderne føler at de bruger deres tid på kerneopgaven og ikke ender med at løbe spidsrod i forhold til nogle funktioner der egentlig ledelsesmæssigt burde være styr på på en anden måde
ikke alle steder er sådan at der er fuldstændig fokus på den sygehusdriftsmæssige opgave
set både tid og kræfter og fokus til med sundhedsreformen
og også nationalt sådan at man kan koncentrere sig mere om at skabe en stærk drift af vores sygehuse til gavn for patienterne og medarbejderne i det danske sundhedsvæsen
den ene ligger i thisted
vil regeringen etablere fem nye sundhedsforvaltninger som skal sikre en stærk sundhedsprofessionel drift af sygehusene og også fortsætte
resultater med styrket specialisering og samarbejde
også kender fra sygehusstrukturen i dag det betyder også at det i fremtiden bliver op til de nye sundhedsforvaltninger
sikre det samarbejde der skal være mellem forskellige sygehuse som vi blandt andet kender det i dag fra samarbejdet mellem
aalborg universitetshospital thisted og det samarbejde der er er der
set ikke lagt op til at ændre på der skal med afsæt i den årlige udviklingsplan sikres at vi netop også får en mere sådan
national drivkraft i forhold til at udvikle sundhedsvæsenet i hele landet og også
sygehuset på bornholm i rønne det er jo fordi vi tager nogle særlige hensyn og de særlige hensyn ændrer vi ikke ved med sundhedsreformen de vil også bestå
tale om at der bliver en og tyve autonome enheder der er tale om at sygehuset i thisted
sygehuset i thisted
til at ændre ved den nuværende sygehusstruktur og derfor er der ingen grund til
bliver sundhedsfællesskaberne en forpligtende ramme omkring det samarbejde der skal være mellem kommunen sygehuset og
og morsø kommune jo med både borgmestrene og sundhedsudvalgsformændene være repræsenterede i den politiske overbygning og dermed
er der sammenhæng mellem det der sker på sygehuset det der sker ude i ældreplejen
skoleområdet hvis det er en ung med en psykisk lidelse derfor har vi behov for sundhedsfællesskaberne for at få mere nærhed og mere sammenhæng i vores sundhedstilbud
at alle læger i det danske sundhedsvæsen naturligvis
til at sikre en god patientbehandling
også de udenlandske læger
være arbejdsgiveren som har et ansvar for at sikre at lægen har de nødvendige kompetencer det
eller en udenlandsk læge og det gælder også uanset hvilket regelsæt lægen har opnået autorisation
at kigge på om ansættelsesforholdet skal ændres eller det skal bringes helt til ophør
uddannet læge jeg antager også at når spørgeren spørger til en somalier så henvises
en somalisk statsborger vil med andre ord ikke kunne blive anerkendt automatisk på baggrund af en eu uddannelse
kan blive ansat i danmark så man kan ikke bare umiddelbart indtræde
rumænien dermed ikke en somalisk statsborger
i eu lande uddannet læge
sig fagligt det være sig sprogligt så har man som
ansvar for enten at ændre på ansættelsesforholdet eller bringe ansættelsesforholdet til ophør
set ikke løftede det arbejdsgiveransvar og tog hånd om en situation hvor
læge der ikke fagligt levede op til de krav der
det ansvar som regionerne som ansættelsesmyndighed har
i dag nemlig at hvis en læge ikke har de sproglige eller faglige kompetencer som vedkommende skal have skal man selvsagt tage hånd om det sådan at lægen ikke er til fare for patientsikkerheden og der tror jeg
på baggrund af den dokumentar som spørgeren henviser til må at der stadig væk er rum for forbedring i forhold til at løfte
og det gælder selvfølgelig også borgerne i thisted på samme måde som jeg tidligere har svaret også nogle af spørgerens kollegaer på situationer omkring nordals
omkring hjørring og andre ting som vi også har drøftet her i salen ved § tyve spørgsmål
set også understrege det jeg også har sagt
at regeringen forventer at de placerede beredskaber ikke flyttes i de kommende år
regeringen har altså ikke nogen planer om at nedlægge eller flytte akutberedskabet i thisted fordi regeringen prioriterer borgernes tryghed på akutområdet
i forbindelse med finansloven for to tusind og atten også prioriterede midler til en fjerde akutlægehelikopter i den nordlige del af landet som jeg ved også
for så vidt angår andre akutberedskaber regeringen forudsætter at der ikke sker
den akutlægebil der er i lemvig og som jeg har svaret omkring
forudsætter sådan set at der ikke sker ændringer og flytninger så der ikke sker forringelser i akutberedskabet
og en og tyve og bero på en aftale med regionerne i de kommende år hvis der ikke skal
at set i region nordjylland at man gentagne gange har forringet akutberedskabet og det er rigtig trist
fører skræmmekampagne for borgerne er socialdemokraterne som ikke vil forholde sig til at sundhedsreformen lægger op til en styrkelse
de akutberedskaber som vi kender i dag vi kan bare ikke garantere at regionsrådsformand ulla astman i nordjylland ikke laver forringelser indtil
og en og tyve når vi tager over men vi forudsætter at der ikke sker ændringer og flytninger så der sker forringelser og det er sådan set
jo lige præcis et område hvor borgerne egentlig oplever at ambulancen kommer frem i mindre rettidig tilstand end
gør andre steder i landet det synes jeg da er et problem men det kan
at vi ikke kommer til at se forringelser af akutberedskabet i de kommende år og det beredskab vi har i dag afsætter penge til at vi kan indsætte ti til femten ekstra beredskaber og det gør vi fordi der er
er det kun en og halvfems procent af ambulancerne der kommer frem inden for femten minutter
at fordi de bor i region nordjylland hvor man har valgt et lavere serviceniveau er det helt okay når vi ved at minutterne tæller
at der skal være nationale servicestandarder når det kommer til akutberedskabet så man er lige så godt dækket i region nordjylland det være sig i thisted det være sig i hjørring som man er andre steder i landet og det er det regeringens sundhedsreform går ud på
tønder og det er jo lige så vigtige akutberedskaber som det i thisted vi
nogle af de andre steder vi også kommer til at diskutere i dag
derfor kan jeg også indledningsvis understrege at selvfølgelig skal beboerne i de forskellige områder af region syddanmark som bliver nævnt i spørgsmålet opleve at de
at de får den nødvendige hjælp hvis de bliver ramt af akut sygdom eller kommer ud for en ulykke og derfor kan jeg også kun understrege det jeg allerede har
fremgår af sundhedsreformen at regeringen forventer at de placerede beredskaber ikke flyttes i de kommende år så der ikke sker forringelser af dækningen og så man kan være tryg ved at det akutberedskab
man sådan set også kan være betrygget ved er at vi som regering har en ambition om at styrke akutberedskabet i danmark
se at der er en meget stor geografisk variation i dag i hvor godt landet er dækket på akutberedskabsområdet
og i relation til at regionsrådet
og nu har afsat yderligere midler til nogle af de områder der har været for dårligt dækket i region syddanmark
den diskussion vi har her
allerede begynder at få fokus på det det ændrer ikke på regeringens ambition om at lægge yderligere ovenpå så vi får et endnu stærkere akutberedskab i danmark og derfor lægger vi
at der skal placeres ti til femten ekstra akutberedskaber
de øvrige akutberedskaber vi har været omkring her i salen at jeg kan ikke garantere for at regionerne ikke i de kommende år laver forringelser
står regeringen ved det vi har skrevet nemlig at vi forventer
så vi får en endnu bedre dækning end det vi kender i dag men vi kommer ikke til
det gælder både i skærbæk
men også i forhold til at indsætte ti til femten ekstra akutberedskaber og sikre at der er et nationalt serviceniveau
større gennemsigtighed på det her område det skal være sammenligneligt på tværs af landet og vi skal have lukket de sorte huller der er i dækningen forskellige steder
som jeg har sagt tidligere
at acceptere forringelser men vi kan jo ikke garantere at regionerne ikke forringer akutberedskabet det
og vi kan heller ikke
dårlige eksempler på at man netop
styrke akutberedskabet ti til femten ekstra akutberedskaber men sådan set også et krav om at der nationalt skal være fastsat nogle servicerammer der gør at man kan være tryg i hele landet i dag er der så stor geografisk variation i hvor hurtigt ambulancen kommer frem
at at vi har flere medarbejdere og at de også har styrkede kompetencer i det nære sundhedsvæsen så vi kan rykke flere behandlinger tættere på hvor folk bor et løft af indsatsen i det nære sundhedsvæsen skal være
da vi desværre kan se at der er rigtig mange mennesker med psykiske lidelser der er
mellem kommune sygehus og egen læge og hvor vi har behov for
også det opgør med silotænkningen i sundhedsvæsenet som sundhedsreformen er udtryk for
vil jeg sige gammeldags univers hvor psykiatrien ligesom
det vi ønsker er en langt større integration derfor er psykiatrien jo også med
sådan set sådan at alle midlerne kommer alle patienter
hvad enten somatiske patienter eller psykiatriske patienter
psykiatrihuse som vi kender dem fra silkeborg hvor vi nævner klare eksempler
tilbud til somatiske patienter og psykiatriske patienter i ét så vi netop kan få sammenhæng i behandlingsforløbet det er derfor jeg siger at de seks milliard kroner
om der bliver indført brugerbetaling ind ad bagdøren
indspil fra sundhedsstyrelsen i relation til hvordan vi kan hjælpe mennesker med psykiske lidelser bedre end vi formår i dag med
i opfattelsen regeringen synes vi skal have et mere nært sundhedsvæsen vi skal
tættere på hvor folk bor vi synes vi skal have et mere sammenhængende sundhedsvæsen derfor
der sker ude i kommunerne og det der sker ude hos egen læge
der i dag oplever at de bliver udskrevet til ingenting at der ingen er klar til at tage over og gribe når man bliver udskrevet
nogle gange endda med tvang det er vi nødt til at gøre bedre
en opgave ud der i dag er forankret ambulant i psykiatrien
det kræver jo en ny organisering i det vi kender i dag det
set hele det der ligger i tankesættet i regeringens sundhedsreform
patienterne når man rykker behandling ud i det nære sundhedsvæsen
set et princip i regeringens sundhedsreform
en psykiatrihandlingsplan i efteråret hvor vi styrkede psykiatrien med mere end to
milliard kroner da vi skulle forhandle det med socialdemokraterne i satspuljeforhandlingerne
var rigtig ærgerligt at socialdemokraterne egentlig ikke ønskede at der skulle afsættes lige så mange penge som regeringen lagde op til
så forskellige
psykologerne man kigger på almen praksis man kigger på ppr
på psykologerne peger de på at der er en merkapacitet når vi kigger på de privatpraktiserende speciallæger såvel som foreningen af speciallæger i danmark
ude i psykiatrien hvis man organiserer nogle af tingene anderledes men det kan
depressionsområdet så skal der foregå
arbejde forankret i sundhedsstyrelsen med inddragelse af de
og også uden at der indføres brugerbetaling ad bagdøren som socialdemokraterne bliver ved med at påstå at der
meget på sinde at vi får styrket akutberedskabet i danmark
vi lægger op til med sundhedsreformen for alle borgere skal være trygge ved at de får den nødvendige hjælp hvis de kommer ud for akut sygdom eller en ulykke og det gælder selvfølgelig også borgerne i brovst derfor vil jeg gerne igen understrege at det fremgår
af sundhedsreformen at regeringen forventer at de placerede beredskaber ikke flyttes i de kommende år så der netop ikke sker forringelser i dækningen og så
vi kan være trygge ved at det i også er der i morgen
i brovst eller for den sags skyld nogen andre steder som mange af
gentage noget af det jeg har nævnt tidligere
etablere ti til femten ekstra akutberedskaber
det være sig akutbiler så vi kan sætte ind i de områder af landet hvor dækningen ikke er tilstrækkelig høj
acceptabelt at borgerne i region nordjylland skal finde sig i at kun omkring en og halvfems procent af ambulancerne kommer frem inden for femten minutter når man kan kigge mod region midtjylland og
at vi ser så stor en geografisk forskel i hvordan akutberedskabet er i dag
at akutberedskabet i nogle egne af landet er dårligere end det er andre steder
med sundhedsreformen så vi kan styrke akutberedskabet og så vi kan sikre en ordentlig tryghed i hele landet det være sig i brovst det
på nordals det gælder akutlægebilen i lemvig det gælder akutbilen i hjørring hvis jeg tager nogle af de ting vi har diskuteret andre onsdage herinde i folketingssalen er fuldstændig det samme
vi ønsker sådan set et stærkere akutberedskab i hele landet og de garantier vi giver ét sted i landet gælder jo ikke kun ét sted i landet det gælder jo alle akutberedskaberne at vi forventer at regionerne ikke laver forringelser i de kommende år det
jo ellers gjort tidligere desværre kan man sige særlig for nordjyderne de har oplevet mange forringelser i den socialdemokratisk ledede region vi forudsætter at der ikke sker forringelser i de kommende år så vi kan styrke akutberedskabet ved at sætte ti til femten ekstra
det synes jeg sådan set bare siger noget
socialdemokraternes niveau i den her debat
at vi forventer at der ikke sker forringelser og flytninger i de kommende år
region nordjylland hvor regionsrådet har forringet akutberedskabet og
ønsker at gøre op med og det gælder
som det gælder
for samtlige akutberedskaber i hele landet
socialdemokrater her i onsdagsspørgetiderne så lad nu være
at blive ved med at turnere rundt i landet og skabe utryghed omkring ambulanceakutberedskabet landet over
der skaber forringelser i de kommende år men vi kommer
regionerne har jo desværre forringet akutberedskabet ad flere omgange
i flere tilfælde kommer senere
en og halvfems procent af tilfældene kommer ambulancerne frem inden for femten minutter så ser vi jo desværre også en region nordjylland der flere gange har forringet akutberedskabet og det er det vi sætter foden ned over
i vores sundhedsreform så vi kan få flere akutberedskaber så vi kan styrke dækningen og trygheden i hele landet
ambulancer og akutlægebiler akutbiler i danmark
at der ikke sker flytninger af akutberedskabet i de kommende år så der ikke sker forringelser
en vigtig præmis for regeringens sundhedsreform
og vi kan også se at der er en meget stor variation i den
forskellige responstider alt afhængig af hvor man bor der ønsker vi
akutberedskab på tværs af landet det betyder at vi afsætter penge til at indsætte ti til femten ekstra akutberedskaber i form af akutlægebiler akutbiler og ambulancer
bedre i årene fremover og det forudsætter også at vi kigger lidt mere på
i regionsgrænserne som vi desværre
der bor lige på kanten mellem en region og en anden region at der ikke er en stærk nok koordinering så det er nogle af de ting som skal forbedres og derfor afsætter vi også flere penge til flere ambulancer og akutberedskaber i region syddanmark har man jo så heldigvis lige selv fundet lidt penge til
det er jo et godt skridt fremad og så kan vi
og det er der behov for så vi får skabt tryghed for borgerne i hele landet når det handler om akutberedskabet
driver akutberedskabet og det betyder at hvis regionerne i morgen ønsker at lave forringelser
akutberedskabet og med sundhedsreformen lægger vi op til at indsætte ti til femten ekstra akutberedskaber som kommer
som vi kender i dag så ja vi ønsker ikke forringelser af de eksisterende vi ønsker ikke flytninger men
direkte i forhold til regionsrådene som de ser ud i dag
garantere hvad regionsrådspolitikerne gør i morgen men vi kan forudsætte
regionerne om at de ikke laver flytninger så der sker forringelser
skal stå på mål for nogle nationale standarder i forhold til hvad serviceniveauet skal være for akutberedskabet det mangler vi i høj
skaber utryghed og det skaber en geografisk ulighed i sundhed som vi ikke synes er rimelig over for borgerne i danmark
rundt alle steder og skabte tvivl om
hvilket akutberedskab der er i de forskellige regioner
bør ikke være sådan at man på den måde har yderområder der er mindre dækket det
også det der efterfølgende udkrystalliserede sig i en fælles bred politisk aftale
tak for de grundlæggende positive og opbakkende ord
lovforslaget indeholder jo fire elementer som har til formål at styrke borgernes tryghed og tillid til
og samtidig også skabe bedre og mere smidige rammer for sundhedsforskningen i danmark borgerne kan allerede i dag have tillid til og være trygge ved at deltage i forskning på sundhedsområdet men der er også punkter hvor vi ønsker
ubetydelig rolle om data er lagret i biologisk materiale og i biologisk form eller på en
det gør sig særlig gældende ved genomforskningsprojekter
er meningsfuldt at skelne mellem formen for opbevaring af den våde biologiske prøve og det tørre datasæt er afledt af det biologiske materiale
det der gælder for den biologiske prøve altså de våde
en uvildig trykprøvning af om projektet er relevant etisk forsvarligt og tager de nødvendige hensyn
patientjournaloplysninger til brug for forskning statistik eller planlægning fra styrelsen for patientsikkerhed til de regionale videnskabsetiske komitér
og hvor sekretariaterne er placeret sammenfaldende med regionerne det foreslås også at indføre en tidsfrist for sagsbehandlingen på fem og tredive
høre at der er en række spørgsmål til den del af lovforslaget som jeg selvfølgelig stiller mig til rådighed for at svare på i forbindelse med udvalgsbehandlingen eller i dag men jeg tror også
at der jo i dag er en række godkendelsesinstanser som forskere skal have overblik over for at få de rette tilladelser til at gennemføre sundhedsforskning
noget skal indhentes hos sundhedsdatastyrelsen noget skal indhentes hos styrelsen for patientsikkerhed
videnskabsetiske komitésystem så man kan sige når vi gerne vil lægge det ud
for at forenkle indgangen for forskerne
at man ved at det er det videnskabsetiske komitésystem hvor man ligesom skal indhente
man i dag har to steder man går hen hvor vi sådan set mener at det for den enkelte forsker og også i forhold til overskueligheden og overblikket i forhold til systemet er bedre
ansøgningerne og vurdere det på en måde hvor man
godkendt videregivelsen af patientjournaloplysninger af styrelsen for patientsikkerhed og dernæst
indhentningsmuligheden på den måde kan skabe en bedre ramme for en kliniknær forskning og det er der i høj grad behov for
også at ledelsen på behandlingsstedet kan give tilladelse til at en anden person der er underlagt en lovbestemt tavshedspligt
modernisere den lovgivning vi har så den sådan set kan være med til at understøtte
den kliniske forskning der foregår derude
strukturelle udfordringer der er på området ud over lovforslaget som sikrer bedre rammer for området
indeholder lovforslaget jo en forpligtelse til at øre næse og halslæger fremover udleverer en national informationspjece så alle borgere med høretab får information om hvilke behandlingsmulighederne de har
det vel at mærke er de samme informationer man får uafhængigt af hvilken afdeling man behandles på
man ikke kun har i det offentlige men også hvad man har af muligheder for frit valg på høreområdet hvor man jo fra dag et har mulighed for hvis man er borger med ukompliceret høretab at bruge sit frie valg til at få
i en høreklinik eller andre steder hvor man også
forpligtes de private høreklinikker til at skilte med en række oplysninger
at tage med fordi i dag er der mange der oplever at de sådan set
en høreklinik egentlig med tanken om at skulle have et høreapparat og så finder ud af når de har været der i en halv times tid at der ikke er et høreapparat inden for den tilskudsgrænse der er
det sådan set både er spildt tid for borgeren men også for høreklinikken
er vi nødt til at gøre det nemmere for borgeren patienten at navigere mellem de forskellige behandlingsmuligheder og også vælge den løsning der passer til den enkeltes behov
indføre nationale kvalitetskrav på høreapparatbehandlingen i danmark og det skal gælde både i offentligt og privat regi man skal være tryg ved den behandling man
af høj kvalitet uanset hvor den foregår
krav om brug af faglig vejledning i forbindelse med visitation
så det sikres at alle patienter får vurderet deres høretab ud fra de samme kriterier uanset hvor i systemet patienten får foretaget høreprøven altså en systematik som vi mangler i
både hvem der modtager høreapparatbehandling hvilken behandling
eller hvilken opfølgning de har modtaget
og der er jeg glad for den gode dialog vi har haft ordførerne imellem i relation til de problemer som borgere med høretab har oplevet der må ikke være tvivl om lægernes habilitet
får den bedste behandling de skal også gøre det uden at tage hensyn til egne økonomiske interesser
hvor vi dermed også sikrer rammerne og forudsætningerne for fremtidens høreapparatbehandling der kan man sige at det er noget der ligger ud over
lovforslaget men som også indgår i den aftale som regeringen har lavet med dansk folkeparti nemlig at kigge på teknologien og mulighederne på høreapparatområdet kigge på hvordan det udvikler sig løbende og med afsæt i lovforslaget
ønsker regeringen også sammen med dansk folkeparti og den aftale vi har lavet om finansloven at introducere en ny model for visitation til høreapparatbehandling i danmark hvor vi gør bedre brug af både ny teknologi og viden men også kigger på hvad det egentlig
veluddannede fagpersoner vi har på området i dag som vi kan drage bedre nytte af med den nye model vil vi gøre det muligt at standardisere at digitalisere
fokus på indsatsen for patienter med me
me som en gennemgribende træthed en træthed der påvirker deres funktionsevne og livskvalitet og som kan være både invaliderende og langvarig
alligevel nogle gange ikke kan påvises
på området og der mangler også en tilstrækkelig kortlægning af årsager og sygdomsmekanismer der er i høj grad
der deler jeg fuldstændig ordførerens
en større klarhed på området der bliver forsket i
vi har formået hidtil
er der ingen tvivl om at der er tale om en reel sygdom en reel sygdom
det er ikke er en betingelse for at modtage behandling at der er stillet bestemte diagnoser og det heller ikke en betingelse at bestemte diagnoser er udelukket og når jeg siger det
relevante tilbud om udredning og behandling i sundhedsvæsenet som alle andre patienter og desværre
me der mødes med den professionalisme og de relevante tilbud om udredning og behandling som de har krav på vi må også konstatere at indsatsen varierer på tværs af landet
er en rapport som er udarbejdet i samarbejde med repræsentanter fra de forskellige specialer men også sammen med danske regioner kommunernes landsforening og også
og som også skal sikre en koordinering og en samlet indsats for de patienter der i dag nogle gange oplever at
og hvor man mangler sammenhæng og enighed omkring de tilbud og den behandling
for en samlet koordinering centrene skal yde faglig rådgivning til de øvrige dele af sundhedsvæsenet
og også ud til kommunerne det er desuden centralt i de anbefalinger som sundhedsstyrelsen kom med at der skal sikres øget viden om blandt andet
me i alle specialer og nu læste ordføreren ikke
lægelige specialer for at sikre at me er indskrevet de relevante steder formålet er
somatiske specialer i stedet for at sygdommen som det er tilfældet i dag alene er beskrevet i den psykiatriske specialevejledning
gjort op med anvendelsen af stigmatiserende betegnelser når vi taler om stigmatisering
en kodepraksis som også
initiativer på området den nye kodning forventes indført i løbet af det første halvår af to tusind og nitten det er også afgørende
at genoptræne patienter
anbefalinger som er specifikt rettet mod de dele af sundhedsvæsenet og som skal hjælpe patienter med me sundhedsstyrelsen anbefaler bla
at kommunerne skal sikre viden og kompetencer i forhold til borgere med me
både ansatte i kommunerne men også de praktiserende læger så det bliver tydeligt hvad det er for et tilbud der for eksempel er til stede i en kommune så man også som almenpraktiserende læge
man kan henvise til eller hvad man kan trække på af ressourcer det sted man er forankret kliniske vejledninger er også et vigtigt redskab til udbredelsen af viden om
og dansk selskab for almen medicin har udarbejdet en klinisk vejledning for patienter med blandt andet me
netop får sikret at den viden kommer ud alle steder på baggrund af de anbefalinger
me patienter i danmark
som følge af den forespørgselsdebat der er rejst i dag og med
forhandlet mellem folketingets partier understreget over for sundhedsstyrelsen at der skal følges med i udviklingen og forskningen både internationalt og fra dansk side i forhold til at sikre
hele tiden følger med i hvordan vi kan forbedre behandlingen i
både i usa england norge og delvis i sverige
erfaringer som vi kunne drage nytte af det oplever jeg
sundhedsstyrelsen også i de rapporter der udkom i juni måned sidste år har ladet sig inspirere af både i forhold til den tværfaglige organisering og
til det arbejde der er sat i gang i forhold til at finde en ikkestigmatiserende kodepraksis på området i forhold til sverige er der også oversendt et skriftligt svar hvor sundhedsstyrelsen har givet bidrag i relation til hvad det reelt set
jeg har ikke andet ønske end at vi sikrer at vi hele tiden drager erfaringer også internationalt set til at forbedre behandlingen i danmark og det oplever jeg egentlig også sundhedsstyrelsen har
tror ikke man har gjort særlig meget igennem lang tid var egentlig også det jeg forsøgte at sige men den kortlægning som udkom i juni måned sidste år og som jo var et forsøg på ligesom at sige
nok for patienterne og
patienter der ikke får et tilstrækkeligt tilbud og oplever en mangelfuld koordinering
er den udredning eller den indsats der skal være på den baggrund er der jo blevet iværksat nogle initiativer og det
set fuldstændig enig med ordføreren i
det her er en gruppe som har oplevet en mangelfuld koordinering og
altså sundhedsstyrelsen har jo også leveret et fagligt indspil som også er oversendt til udvalget
debatten hvori sundhedsstyrelsen jo også klart siger at for sundhedsstyrelsen er begrebet funktionelle lidelser hverken stigmatiserende eller udtryk for at
en sygdom altså mennesker med funktionelle lidelser har en helt reel sygdom sundhedsstyrelsen
om at hvis man kalder ting noget nyt går problemerne væk
funktionelle lidelser i danmark jo grundlæggende handlede om at der er nogle patienter vi har svigtet
man så forholder sig til den enkelte diagnose og de særkender der kan være der eller man forholder sig til at der også på nogle bredere områder er nogle patientgrupper som har
lignende problemer lange udredningsforløb manglende oplevelse af at blive anerkendt følelsen af at blive kastebold i et system og hvor man sådan set
forankret i psykiatrien til at blive anerkendt som en somatisk lidelse
hvor der er nogle lande der går foran eller nogle forskningsresultater som lige pludselig viser nogle nye ting som vi skal drage nytte af
skal orientere sig i hvad der rører sig i danmark
med hele eftersynet for funktionelle lidelser
at have en systematisk tilgang til
vi har lavet eftersyn på en række områder hvor vi har oplevet at der er patientgrupper
følt at de er blevet kastebold i vores sundhedsvæsen og ikke blevet set og
anerkendt jeg tror sådan set at den systematik vi har i de eftersyn der bliver lavet også tilvejebringer både et grundlag for at
en inddragelse af patientorganisationerne og de faglige selskaber på en måde hvor man så også efterfølgende får nogle anbefalinger som vi også politisk kan arbejde videre med så skal man
set ikke min tanke at opsummere eller gentage meget af det jeg sagde i første runde men
egentlig bare stille mig til rådighed for debatten fordi den nye form lidt gør at det bliver sådan lidt underligt
er blevet skabt sådan et ønske om at tale uenigheder op i stedet for
jeg er lidt ærgerligt for jeg troede egentlig at alle de kræfter vi har brugt på at lave et fælles vedtagelse var et udtryk for at alle folketingets partier sådan set anerkender at det her i høj grad
der kan være mange følelser og holdninger til hele betegnelsen funktionelle lidelser og det kommer jo også godt til udtryk i
man ligesom passe på at det så ikke bliver en
som vi oversendte til udvalget i dag med baggrund
de faglige bidrag fra sundhedsstyrelsen
og det betyder alt afhængig af hvor man bor i landet
meget meget store forskelle
er ikke rimeligt over for de danske patienter fordi det fører netop til et postnummerbingo
de ting der handler om skal opgaver eller at man kan vælge at stå uden for et sundhedsfællesskab i det hele taget men det betyder at hvis der for eksempel er tre ud af fire kommuner
så må man så i den fjerde kommune stå på mål over for sine borgere
men man kan selvsagt hverken stå uden for et sundhedsfællesskab eller stå uden for skal opgaverne
det kommunale selvstyre gør at man kan organisere sig som man vil
ved at lave en kvalitetsplan for det nære og sige at der er tilbud i det nære sundhedsvæsen
at man har så stor variation eller at man ikke lever op til faglige standarder derfor kommer der til at være skal krav i forhold til hvad man skal leve op til og skal alle kommuner leve op til
på at man for eksempel i et sundhedsfællesskab som det på fyn med ni kommuner
og at man så siger
i fællesskab kan tage nogle initiativer for borgerne i de kommuner det er
ikke at man bare kan sænke niveauet eller at man ikke
at nogle kommuner der er for små
at optageområde der ligger til akutsygehusene løser nogle opgaver i fællesskab
ellers kommer man ikke op på en befolkningsstørrelse
at man kan lave gode løsninger det
mere sammenhæng i behandlingen mere nærhed mere koordinering på tværs af kommuner sygehuse psykiatri egen læge og patienterne og borgerne ned mellem stolene som vi desværre gør i dag
man et dårligere tilbud men odense kommune har nogle
som de øvrige fynske kommuner ikke har skulle man så bare sige at så må de øvrige fynske kommuner ikke lave det fordi odense ligesom har klaret det af sig selv eller skal man tillade
sundhedsfællesskaberne at man også kan gå videre omkring planlægning selvfølgelig skal man
set det vi diskuterer i dag det jeg så forstå at socialdemokraternes ordfører synes er problematisk jeg synes egentlig at det både er at
yderligere fleksibilitet og innovation men samtidig er det også klart og tydeligt at sige at selvfølgelig kan man ikke undvige skal kravene og selvfølgelig kan vi ikke acceptere at der er kommuner der ikke løfter den opgave i det nære sundhedsvæsen som de skal
patienterne eller en kvalitetsplan for det nære hvor man sikrer fagligt bindende standarder for de sundhedstilbud som borgerne møder ude i kommunerne det er det regeringen gør med sundhedsreformen og det er der behov
mennesker med psykiske lidelser på vores socialpsykiatriske bosteder
gentage noget af det som jeg har sagt ved tidligere besvarelser som har handlet om lignende
i de skriftlige svar jeg også har givet hvor den garanti vi har givet for én bil gælder alle biler i danmark men
at regeringen med sundhedsreformen lægger op til en fastfrysning af vores eksisterende akutberedskab men ikke nok med en fastfrysning af de eksisterende akutberedskaber
at sikre at sundhedsreformen fastfryser de eksisterende beredskaber så de placerede beredskaber ikke flyttes i de kommende år så der ikke sker forringelser i dækningen
at sikre et endnu bedre akutberedskab i danmark og sikre at
ikke har været løftet godt nok
gentage det igen
følger op med sundhedsreformen træder først i kraft i
at vi sådan set forudsætter at der ikke sker forringelser altså en fastfrysning eller en standstillperiode vi har brugt nogle forskellige ord og jeg har gentaget dem både omkring hjørring og omkring skærbæk
og den samme garanti gælder for alle akutberedskaberne i danmark men vi
jo ikke garantere at regionsrådene ikke forringer det før sundhedsreformen træder i kraft
og bare igen står og gentager det samme som socialdemokraterne
adskillige gange bil for bil danmark rundt
fastfryser vi de eksisterende beredskaber i forhold til at sikre at der ikke sker forringelser vi lægger også ovenpå ti til femten ekstra akutberedskaber
sig ambulancer og lægebiler som kan være med til at sikre at
i region nordjylland kun er en og halvfems procent af ambulancerne der kommer frem inden for femten minutter
altså geografiske forskelle som vi mener at nationale politikere skal stå på mål for at gøre op med så nej det er ikke embedsmænd
de skal bare ikke være regionalt baseret
baseret på at hele danmark og borgerne i hele danmark skal opleve den samme tryghed
en og tyve sundhedsfællesskaber hvor alle kommuner
af sundhedsvæsenets ledelse så vi sætter patienterne først så nej vi kommer ikke til at afdemokratisere vores sundhedsvæsen
hvor vi mener at det er nationale politikere der skal stå på mål for at serviceniveauet er det samme landet over så der ikke er så sorte huller som der er i dækningen
vi nu nået dertil at socialdemokraterne er gået
er jo også dejligt og så kan vi ligesom tale
kom med tilbage i to tusind og elleve så kunne det være at man skulle tage den kontekst
ud fra i forhold til hvad det var jeg sagde tilbage i to tusind og elleve
også i andre artikler at vi sådan set fra venstres side var åbne over for at se på en ny struktur hvis den var til fordel for patienterne
med så var det selvfølgelig ikke så interessant
derudover må man jo sige
hvis vi nu skal tale substans at
lidt modsat socialdemokraterne som synes mere forhippet på at
regeringen jo heller ikke med sundhedsreformen op til store
man også kunne læse at det kun berører fem
på de ikkesundhedsrelaterede områder
ikke tale om en kæmpestor omlægning som den man så i norge på det tidspunkt
til gengæld hovedsagelig vil til livs er de store regionale forskelle det er det at patienterne oplever alt for stor forskel på de tilbud
oplever for lidt nærhed og for lidt sammenhæng
interesseret i det har jo ikke været tilfældet hidtil det
at hvis man kiggede mod norge som i år to tusind