syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
som slet ikke har været diskuteret i dag som handler om noget hvor det offentlige har en rolle det er korrekt men det betyder jo ikke at vi skal have en
for at redegøre for hvordan det står til med et udbud
en rolle men nu har herre hans kristian skibby for
lige brugt noget tid på at diskutere med sfs ordfører om hvorvidt regeringen skulle gøre noget for at sikre at
på det danske bredbåndsnet det er jo overhovedet ikke noget
herre hans kristian skibby skal blande sig i det er jo
regeringen skal blande sig i det er jo et spørgsmål om at der er nogle mennesker der køber en ydelse som de betaler for
ydelse må de så betale noget mere for hvis de vil
og i takt med at der kommer flere der efterspørger en høj
i venstres gruppeværelse men hvilken nytte skulle det have det er jo ikke noget som vi hverken kan eller bør have indflydelse på og vi kan og bør heller ikke have nogen indflydelse på hvilken uploadhastighed der er på nettet og hvad folk skal betale for det og så videre og
hvorfor hvorfor skal det gøres til genstand for en offentlig debat anført af dansk folkeparti
som et parti der altid ved hvad der
jo tak det synes vi da vi vi ved hvis vi hvis vi troede at vi havde uret
det kan godt være at der på nogle områder er brug for
monopolregulering og den
påvirkes af hvilke krav det offentlige stiller til hvordan kommunikationen med det offentlige skal foregå det der påvirker private virksomheders konkurrenceevne i den forbindelse
er om kommunikationen med det offentlige foregår så let og smidigt som muligt hvis digitaliseringen
ikke den gør virksomheder vælger den form for kommunikation med
andre virksomheder og med kunder som passer bedst i den sammenhæng uagtet
som siger ganske udtrykkeligt
boligen er ukrænkelig husundersøgelser beslaglæggelse og undersøgelse af breve og andre papirer samt brud
må hvor ingen lov hjemler en særegen undtagelse alene ske efter
at man kan konstatere at man hjemler undtagelser
med dens hensigtserklæring om at det skal være en særegen undtagelse er i dag ikke så meget værd som den var dengang hvor man tillagde ordene værdi
og grundigt til med brun sæbe i disse minutter
olsen sagde at nu har vi i lang tid vænnet os til at politiet kunne gå ind i folks private hjem det er
som for os er problemet vi ser jo på det danske samfund som et samfund hvor den politiske magt er delt op i tre
man sikrer sig ved at kræve en retskendelse er at den udøvende magt begrænses i sin magtudfoldelse og først skal spørge om lov hos den dømmende magt
fordi vi er bange for at den udøvende magt får for meget magt i sig selv
jeg er er ikke jurist
de principper som ligger bag at man har formuleret en grundlov for et af de principper er at boligen er ukrænkelig
til før myndighederne kan træde ind over boligens tærskel og med boligen menes altså også matriklens grænse for den kunstige skillelinje mellem indendørs
jeg har i mit eget hjem en terrasse der ligger lige op ad mit spisebord
hvor vi tilbereder vores mad det er lige så meget bolig for os som det spisebord der står
fra det udendørs areal så derfor fastholder jeg altså at herre jesper petersen må svare på om
er principper i grundloven som man skal overholde ikke alene
stemmer imod dette lovforslag debatten har ikke overbevist mig om at vi skal gøre andet vil jeg sige det første princip
at mennesker naturligvis ikke skal kunne gøres ansvarlige for andre menneskers lovovertrædelser
denne lov den vil sørge for at gøre køberen af en ydelse eller en vare ansvarlig for at sælgeren betaler sin skat
kan køber så tvinges til at afstå
skulle have været betalt vi har under udvalgsbehandlingen bedt skatteministeren om at redegøre for
andre love der er i dansk lovgivning
sig af det samme princip om at gøre nogle andre ansvarlige for lovovertrædelsen end dem der faktisk begår lovovertrædelsen det bedste bud der er kommet fra skatteministeren
at hvis en arbejdsgiver
i henhold til kildeskatteloven skal den ansatte kunne forpligtes til at betale sin skat fordi arbejdsgiveren ikke har gjort det
men det var ikke et særlig godt eksempel for det handler jo om at folk bliver pligtige til at betale deres egen skat når nu deres arbejdsgiver ikke gør det det handler naturligvis ikke om at man som i det her tilfælde
at hvis man får købt noget sort arbejde hos en person der har gode pengesager
skal betales i det tilfælde kommer køber slet ikke til at betale noget selv om han jo ifølge loven har gjort noget ulovligt
har gjort nøjagtig det samme den ene person kan forpligtes til at betale
forpligtet til det fordi sælger kan betale sin skat selv fuldstændig uafhængig af det
køberen selv har gjort og det viser bare at det her er
som folketingets flertal betræder men som andre er imod og vi andre er det af meget gode grunde
på folks grund uden en retskendelse
er det centrale her er at vi
af magten vi deler magten op i den lovgivende den udøvende og den dømmende magt
man tilsidesætter med denne lov man siger vi har så meget tillid til den udøvende magt at vi ikke behøver den dømmende magt til at holde den udøvende magt i ørerne
herre jesper petersen fra sf nævnte arbejdstilsynet
der kom
at de skal have lov til at gøre det uden en retskendelse fordi det er nemmere for myndighederne
før man går ind på private menneskers grund og afkræver dem en forklaring om dit og om
grundloven den skal være med til at beskytte os mod den slags
så siger man så fra tilhængernes side jamen der er en enorm forskel på om det er uden
indendørs jeg synes ikke at forskellen er enorm
det er ikke noget argument at fordi de har budt håndværkere ind til at være der
ligesom det heller ikke er noget argument at skat må komme ind i huset når folk har gæster på besøg
og så at få besøg af folk der vil tiltvinge sig adgang det er der retskendelsen kommer ind som det vigtige princip
vi vil have at både den dømmende
på en måde så det regerende socialistiske flertal med støtte fra det radikale venstre ikke har flertal længere
om at det er sælgeren af en ydelse som ikke har betalt sin egen skat
man så køberen af ydelsen til at gøre på hans vegne det er jo noget ganske ganske andet end at en lønmodtager skal sørge for at få sin egen skat betalt og hvis det er sådan at hans arbejdsgiver har snydt ham
som ordfører mig bekendt ikke haft nogen tvivlsomme arbejdsgivere på min grund vi taler om principper her og ikke om
og der er jeg hæmmet af at jeg ikke havde en kuglepen heroppe så jeg kunne skrive det
simpelt hen ikke huske hvad det tredje var
fordi man har en idé om at man på den måde vil få anmeldt nogle ting som ellers ikke vil blive anmeldt fordi der er nogle der er bange for repressalier hvis deres navn kommer
i mange sager noget andet er
ikke er noget argument for at arbejdstilsynet skal have adgang uden en retskendelse
jeg siger at arbejdstilsynet ikke skal have adgang jeg siger heller ikke at skat
er om der skal være en retskendelse eller ej og der synes jeg at det er mest betryggende for borgernes retssikkerhed
der er mit umiddelbare svar selv om jeg ikke er ordfører for mit parti at der synes jeg også at det ville være naturligt at man skulle have en retskendelse men det er sådan mere et privat bud på tingene end det er mit partis bud for jeg kender faktisk ikke partiets holdning til det
bakker de andre borgerlige partier op om det her og derfor synes
godt kan være en vis ret i at påpege at der er en
at man gerne vil give arbejdstilsynet ret til at gå ind på folks ejendom uden retskendelse men ikke vil give skat adgang til at gå ind
arbejdstilsynet kan handle om liv og helbred
om penge og det kunne være begrundelsen for at man havde en skærpet adgang til at komme ind
at undsige indkomstreguleringen af børnechecken venstre har været ude at undsige
nu ønsker venstre efter
borgerligt flertal igen
på sammen med liberal alliance
betonede vigtigheden af at danskerne arbejder og den
at danskerne arbejder og at mange arbejder
socialdemokraterne også går det sidste stykke vej
hvorfor er det nødvendigt at have tredstusind flere offentligt ansatte og ikke
er enige om at forøgelsen af det finanspolitiske råderum på cirka to milliard kroner som følge af aftalen om en skattereform medvirker til at finansiere en
socialdemokraterne at der skal være tredstusind flere offentligt ansatte
eksempel tooghalvtredstusind flere offentligt ansatte
hvis man kunne nøjes med tooghalvtredstusind flere offentligt ansatte i
at finde nye finansieringskilder via forhøjelser af skatter i den her
hvis de helt selv kunne
jo gået foran med et godt eksempel og har sagt at der er flere elementer som man ønsker at få væk igen er der også ting i denne reform som vi kan forvente at det radikale venstre efter et valg vil gå sammen med os andre om at fjerne
så mange penge op i skat ville man finansiere det ved at
konkurrere på lige vilkår med lønmodtagerne
det er ikke rimeligt og det forstår man på skatteministerens tale om at tilgodese det arbejdende danmark der smører leverpostejmadpakker og at alle tre regeringspartier i dag er enige
at danmark bliver et fattigere land end danmark kunne have været på grund af al den skat danskerne betaler ja
flertallet i dag der er dynamiske effekter af lavere skat det benægtede to
man ikke sad omgivet af embedsmænd i ministerierne
fyldte meget i argumentationen fra socialdemokraterne og sf før medlemmer af de to partier fik ministerposter
udtalte som finansordfører for socialdemokraterne disse ord
de dynamiske effekter er der jo ikke folk prioriterer tid til familie venner og netværk skattelettelserne er penge ud af vinduet som kunne være blevet brugt meget bedre på øget velfærd
i flertallet bestående af socialdemokraterne venstre sf de konservative og de radikale
procent årligt det står direkte i aftalen verdens største offentlige sektor skal altså være endnu større
at det vil få grænsehandelen til at stige så den forventer ikke at få alle de to
milliard kroner i statskassen
skal jo også have sin del
man gør det dyrere at køre i dieselbil ved at forhøje udligningsafgiften på dieselbiler
så bliver udligningsafgiften forhøjet med otte hundrede og firs
så man fremover skal betale to tusind fem hundrede og firs kroner årligt afgiften pålægges bilejerne helt uafhængigt af
årligt i sin dieselbil nøjagtig de samme otte hundrede og firs kroner ekstra som naboen der kører ethundredetusind
årligt ingen skal derfor leve under den vildfarelse
handler om miljø det handler kun om at få penge i statskassen firmabiler får også lige noget ekstraskat smidt efter sig det grønne miljøtillæg forhøjes med halvtreds
nogen i dette folketing som tror at det vil gavne danmark
procent om året frem mod to tusind og tyve det svarer til et merforbrug
øl vin kaffe te og glødelamper er at regeringen venstre og konservative vil skaffe penge til tredstusind flere offentligt ansatte i to tusind og tyve
ansatte i to tusind og tyve i stedet for tooghalvtredstusind flere
ikke tilhængere af regulering af børnechecken det kan vi derfor ikke stemme for men vi vil gerne stemme for
at man letter skatten på arbejde og derfor synes jeg det ville være en god ting hvis regeringen ville dele det op yderligere skal jeg anmode om at man opdeler l en hundrede og ni og halvfems
man gør der der er lavet forlig om dele af l en hundrede og ni og halvfems som vi sådan set er forpligtet til at stemme for nemlig omkring feltlåsning som gør at virksomheder i højere grad er bundet til deres skat
det har vi jo indgået forlig om med regeringen og derfor er vi forpligtet til at stemme for det men regeringen har puljet det sammen med andre forslag
måske måske ikke
hen bare en parlamentarisk uskik det skal ikke være sådan at når man indgår et forlig om
forpligtet til enten at bryde forliget eller at stemme for noget andet som der slet ikke er indgået forlig om
rundt regnet tredstusind flere i den offentlige sektor frem mod to tusind og tyve
at hvis man havde nogle andre prioriteter som for eksempel at gennemføre en skattereform uden at hæve nogen skatter der generer danskerne og generer dansk økonomi så kunne man
de fire milliard kr som man får ind
ved ikke at ansætte tredstusind flere i den offentlige sektor frem mod to tusind og tyve
som sådan et endemål ude i horisonten men der er vi bare nogle der ser anderledes på det vi er nogle der værdsætter privat initiativ
at økonomier fungerer bedre hvis der er privat ejendomsret
pris på at folk kan have noget frihed i deres liv herunder frihed til at disponere over deres egen økonomi og man kan altså ikke disponere frit over sin egen økonomi hvis man skal aflevere alt i skat
omfatter det her med at man tredobler beskæftigelsesfradraget for enlige er det en tidsel eller er det et element
også ville have været med i en skattereform
en udgift i skattereformen nemlig tredoblingen af beskæftigelsesfradraget for enlige spørgsmålet
det finanspolitiske råderum med to milliard kroner
i aftalen at de dynamiske effekter fra skattelettelserne som udmønter sig i to
til at medvirke til at finansiere det
hvis man havde anvendt pengene til skattelettelser
været ufinansierede skattelettelser
skal forbedre dansk erhvervslivs konkurrenceevne det er altid godt
og føre til at man gennemfører en politik der faktisk gør det man taler
erhvervslivets konkurrenceevne nævneværdigt der er afsat tre milliard
og afgifter som venstre enten selv har indført
nemlig fedtafgiften og afskaffelsen af
den anden halvdel er boligjobordningen vil venstres finansordfører forklare hvordan boligjobordningen forbedrer
det spørgsmål der handlede om hvorvidt venstre vil anerkende
om få
boligjobordningen siger venstres finansordfører handler om at skabe
man bliver rig af at bruge flere penge
milliard kr som boligjobordningen koster
med en procentpoint hvorfor vil venstre
der er jo sket det at regeringen
meget værre fra en regering
nemlig at selv om de borgerlige
enhedslisten kritiserede det meget hårdt så
det helt forgæves hvis vi i liberal alliance går til forhandlinger i finansministeriet
og hvis man siger at man vil stemme for det uden de forbedringer
kan man lige så godt blive hjemme
for at vi kan få en nem tilværelse
det ville
enhedslisten kritiserer det sønder
ud og siger at de regner med at lave det med enhedslisten
det er er en dårlig konkurrenceevne i danmark det
men dansk erhvervslivs ringe konkurrenceevne begyndte ikke
det handler ikke kun om at vi skal forhindre nye byrder det handler også om at vi skal afskaffe byrder som har været der i år
og til hvordan vi kan finansiere det har dansk folkeparti
at lette byrderne for dansk erhvervsliv i en målestok som ikke kun rummer fedtafgiften og andre ting som dansk
for alvor rykker eller må vælgere som ser det her problem og som ønsker at gøre noget ved det konstatere at det
i de næste femten år af alle
fordi danske virksomheder har en ringe konkurrenceevne
jeg kan forstå
jeg havde egentlig et
af at holde offentlige omkostninger nede så man ikke lægger så
men til nutiden
og derfor kan den nuværende regering så pynte sig med at disse initiativer gør arbejdsløsheden lidt mindre men til gengæld ved vi jo så at den bliver tilsvarende større i fremtiden fordi man ikke dér
at enhedslisten og regeringen indgår en aftale
og synes det er mest naturligt at man laver en finanslovaftale med enhedslisten
da noget mærkeligt noget at sige hvis man går helt åbent til tingene vi kan jo konstatere at det er de borgerlige partier som har taget bedst imod regeringens finanslovforslag mens enhedslisten har kritiseret det
finanslov med neokommunisterne i enhedslisten
gerne vil gå i den retning og ikke vil gå i retning af en mere borgerlig
danmark står over for store udfordringer i den internationale konkurrence om fremtidens velstand og arbejdspladser
det er nemmere at klare sig i den internationale konkurrence hvis man placerer sin virksomhed i andre lande end danmark
mens for eksempel tyskere og svenskere og polakker bliver ansat i de samme virksomheder som nu bare har fået en ny
vurderer nemlig at danmark i de kommende femten år vil have den fjerdelaveste vækstrate
medlemslande hvis regeringen gennemfører reformer der indfrier alle regeringens egne forhåbninger om at kunne øge udbuddet af arbejdskraft vil danmark i stedet have den niendelaveste vækstrate
i tre og tyve ud af to og tredive
medlemslande vil man være bedre til at skabe økonomisk vækst end i danmark selv hvis alle regeringens planlagte reformer gennemføres med det ønskede resultat
økonomisk vækst handler ikke kun om velstand det handler også om arbejdspladser
arbejdspladser som vi går glip af
siden var vi tre procent rigere end svenskerne om fem år forventes svenskerne at være sytten procent rigere end os
om fem år forventes hollænderne at være atten procent rigere end os tænk hvor går vi glip
kan bruge af deres ekstra velstand til alle mulige ting de kan for eksempel holde mere fri hvis de ønsker det bruge tiden sammen med deres børn
er at den offentlige sektor
produktionen til udlandet hvor omkostningerne til skat er så meget mindre derfor kan vi ikke nøjes med at regeringen
er liberal alliance således det tredjestørste parti
større end det radikale venstre større end sf og større end dansk folkeparti det er de unge der
det også gælder vk årene fra to tusind og et til to tusind og elleve jeg kan nævne
dengang var jeg jo journalist herinde på christiansborg
konservative kilder sige at internt i regeringsarbejdet arbejdede det konservative folkeparti
at der ikke skulle være den høje vækst i det
den høje vækst i det offentlige
fra tiden hvor konservative sad i regering er at de konservative var mindst lige så vilde som venstre med at
venstre for at være aktive i
folkepartis egen indsats i de år man var i regeringen
til at at øge det offentlige forbrug med gennemsnitligt
var selvfølgelig kommentaren til det som liberal alliance sagde
pointerede jeg at danmark for fyrre år siden
ind i det rigeste land nord for alperne
finansministeren sagde ja
det eneste vi fik
noget om at liberal alliance og de konservative vist konkurrerede om hvem der kunne være det mest højreorienterede parti det forekommer mig at finansministeren leger politik
ikke at danmark var blevet et fattigere land det der blev sagt
ikke har den samme velstandsudvikling som de har og derfor
det fattigste land nord for alperne
det rigeste land nord for alperne det er da en voldsom udfordring som man ikke bare kan vifte væk med sådan en lille sjov bemærkning undskyld jeg sagde faktisk ikke at finansministeren var sjov jeg
at han forsøgte at være sjov jeg sagde ikke at det
i andet forsøg eller måske endda
om regeringen anerkender denne udfordring
indkomstreguleringen af børnechecken tages ud først vil
vi mener at børnechecken er en rimelig offentlig ydelse
der er ikke så mange offentlige ydelser som jeg nødvendigvis mener er rimelige
at den er en kompensation for et skattefradrag som børnefamilier ikke får
at når to mennesker indgår ægteskab kan manden forsørge konen eller konen kan forsørge manden og hvis den ene ikke har en indtægt
den anden overtage retten til at udnytte vedkommendes personfradrag en sådan forsørgerpligt gælder også
de burde have som kompensation for det uddeler man en børnecheck og derfor er børnechecken rimelig uanset om den gives til fattige eller gives til rige er den rimelig fordi den er en kompensation
den marginale beskatning af folk i det her samfund fireogfyrretusind mennesker kommer til at få en marginalskat på syv og halvtreds
svarer til en marginalskat der ligger knap to procentpoint højere end i
ved en lavere indkomstskat her gør man det omvendte
få færre penge end hvis man ikke gør det de økonomiske vismænd har vurderet
i det her samfund allerede betaler så høje skatter at man ville få flere penge i statskassen hvis man sænkede deres skatter
laver alle mulige krumspring for at undgå den så man i virkeligheden får færre penge i statskassen end hvis skatten havde været lavere
folketinget vedtager
ikke flere penge i statskassen hvis man lytter til den højeste økonomiske ekspertise i det her land som er de økonomiske vismænd som regeringen har udpeget
ikke alene forkert det er også decideret dumt
derfor vil vi gerne have at folketinget stemmer for ændringsforslaget al fornuft tilsiger at man burde gøre det al retfærdighed tilsiger at man burde gøre det og derfor forventer vi selvfølgelig at alle fornuftige og retfærdige partier
sagt at det faktisk ikke er venstres politik og at man ønsker at omgøre det hvis man får muligheden for det lige nu behandler vi l en hundrede og fire og halvfems
en del af den politik som venstre helst så omgjort men som venstre om lidt
men filmen knækker lidt når man så ser på den politik som regeringen
fortalt at personskattetrykket næste år
procentpoint
i skat på arbejde
hvordan hænger det sammen med
men så laver regeringen
altså den samlede skat
helt modsat det som ordføreren formulerer som en målsætning for
i personskatter næste år end der
det hænger jo ikke sammen hvis man vitterlig har en ambition om at danskerne skal betale
og fordi man mener det er nyttigt for økonomien så må man jo også gøre det
dæmper lønudviklingen i danmark altså lønningerne stiger ikke så meget som de ellers ville have gjort hvis der er mere arbejdskraft ude på markedet det er derfor at beskæftigelsen øges
en af grundene til at jeg
lønningerne i danmark ikke kan tåle så meget som de har gjort tidligere fordi det vil ødelægge danske virksomheders konkurrenceevne på de internationale markeder
kan være en konkurrencedygtig nation i en verden hvor
kritisere en sådan politik
når man er i opposition når man er i opposition
som man var det før valget tusind og elleve og derfor vil man
indrømme at man fører den samme politik
straffes for at yde en ekstra indsats således at at produktionen i danmark bliver mindre end den kunne have været
omvendt beklager vi at man i det her land tilsyneladende ikke kan sænke skatten på arbejde uden at ville hæve andre skatter og afgifter til at finansiere det med regeringen planlægger
hæve andre skatter og afgifter
venstre og konservative som i den her aftale giver regeringen ret i at når der kommer nogle dynamiske effekter af skattereformen skal
man kan aldrig få nok offentligt forbrug
se lidt på målsætningen for det her regeringen venstre og konservative har sagt at målet er
man er fair og det synes man er klogt det er vi enige i men når man sammenholder det med den politik som denne regering og
den tidligere regering har ført kan vi konstatere at personskatterne i danmark i to tusind og elleve udgjorde tyve
procent af bnp
har netop offentliggjort at personskatterne i to tusind og tretten forventes at udgøre en og tyve
procentpoint af bnp de folk som skatteministeren har talt om
kommer i virkeligheden til at betale mere i skat fordi alle mulige andre personskatter og justeringer sørger for at personskattetrykket stiger syv og tyve milliard kroner
mere i skat i personskatter er det
der vil blive betalt i to tusind og tretten i forhold til to tusind og tolv
det skatteministeriets tal viser man stikker derfor danskerne blår i øjnene når man hævder at de kommer til at betale mindre i skat på arbejde de kommer til at betale mere
lige nu behandler vi specifikt l en hundrede og fire
en indtægtsregulering af børnechecken vi har sagt at vi ville vente med at
må vi nu stemme hverken for eller imod det her lovforslag
et papir jeg har taget med herop i dag det forholder sig jo sådan at
socialdemokraterne og sf lyttede tydeligvis ikke til økonomer før
det er de begyndt på kan man se på de ting de laver finansministeren har sågar sagt at man nu gået over til at benytte sig af gængse regnemetoder
til de ugængse regnemetoder man benyttede sig af
derfor kunne man så med fordel lytte til de økonomer
mod i dag seks og halvtreds
procent de fireogfyrretusind personer kommer til at betale en højere marginalskat og vismændene skrev i efteråret om hvad der ville ske når man øger marginalskatten
ligefrem risikerer at reducere de samlede skatteindtægter tilsvarende resultater opnås hvis der i stedet ses på de fem procent højeste indkomster
fra cirka nihundrede og tredivetusind kroner henholdsvis
vi opfatter som den højeste økonomiske ekspertise i landet der på deres lidt
at det som regeringen gør nu med at øge den marginale beskatning
som sagt hverken for eller imod
et skattestop er jo ikke bare et skattestop i
var skattestoppet rimelig stringent der var en gang imellem nogle undtagelser hvor man alligevel hævede en skat eller en afgift men det blev ikke rigtig bemærket
man havde åbnet et vindue og så var det tilladt og så lukkede man vinduet igen og så åbnede man det og så lukkede man det
i sådan cirka den anden halvdel af vk regeringens levetid derfor er vi meget nysgerrige
det nye skattestop som kommer efter
de totalt åbne ladeporte som var gældende den sidste halvdel af vk regeringens levetid eller
blive mødt med modstand fra liberal alliance også efter næste valg
bliver det i dag
regeringen laver med venstre og konservative nu og stemmer igennem nu vil vi stemme imod nu
der ikke mulighed for at vi der kan stemme imod dem
stemme imod den politik vi er imod men må jo acceptere at andre før os og et andet flertal
har gjort nogle ting som kan få konsekvenser for politikken
var statsminister men det begyndte jo sådan set før det var bare ikke så meget det var allerede under
at man hævede eller opfandt en
afgift på alkoholsodavand selv om skattestoppet ikke
fremlagde ambitionen om at gennemføre en skattereform som så blev gennemført
lars løkke rasmussen eller mens han var finansminister
i hvert fald sad for bordenden i forhandlingerne om en skattereform der åbnede et vindue for at man kunne bryde med skattestoppet som man så lukkede igen efter det
fik gennemtrumfet en genopretningsaftale som var
et meget meget stort brud på alt hvad der stod i skattestoppet og som han havde det fulde ansvar for så
jo derfor vi håber at vi får de afgørende mandater efter næste valg sådan at en ny regering med
kan blive fastholdt af det forhold
vi har lært af historien at venstre ikke er særlig gode til det og at venstre har behov for at nogen
hvis de ikke har sådan nogle med afgørende mandater
folk i danmark de ti procent rigeste de fem procent rigeste eller den en procent rigeste så vil det føre til at der kommer
retfærdiggør regeringen så at den nu gør
lønkonkurrencedygtigheden i danmark lad mig bare nævne
fyrretusind som vk regeringen ansatte og herre jesper petersens parti var for at lønningerne i det offentlige skulle stige
og dermed større lønstigninger og dermed en
lønningerne stige uanet men det viser jo
det er et vigtigt rammevilkår nu er det jo sådan at danmark har verdens højeste skattetryk
villig til at gøre noget ved det er sf villig til at gøre noget så danmark ikke i fremtiden
virksomheder og myndigheder i dag
med fordel for begge parter kan kommunikere digitalt frem for at kommunikere på papir
jeg vil lige bruge ganske kort tid på at adressere nogle af de problemstillinger som dansk folkepartis ordfører herre hans kristian skibby nævnte heroppefra
herre hans kristian skibby siger at det jo er et problem at virksomhederne på
måde bliver tvunget til nu at kommunikere digitalt i stedet for at kommunikere på papir
vi kan heller ikke længere kommunikere med det offentlige via brevduer
offentlige jo egentlig bare leve med og så glæde sig over at de
det længere at forestille sig at vi når der kommer
i meget lang tid fordi der på en eller en måde skal være et frit valg
den anden indvending som herre hans kristian skibby havde var at lovforslaget bemyndiger ministeren
gennemføre det her i stedet for at hver enkelt element
virksomheder og og myndigheder men at vi
med den hensigt at tingene skal foregå digitalt
synes jeg er en god arbejdsdeling så
gennemføre den strategi alternativet
for hvert område hvor der sker en overgang fra papirkommunikation til
og i øvrigt alle sammen mene at det var godt så det ville
af noget som vi ikke behøver at spilde vores tid på
af som beskæftiger sig med dem der måtte ønske at sende tingene ind på papir
vi ikke skal have sådan et parallelt embedsmandsapparat som behandler papir hvorfor skulle vi dog have det det er jo til syvende og sidst
og skatteyderne at det her kan gøres mere effektivt
jo verdens højeste skattetryk er det skatteministerens opfattelse
danmark ligger langt nede på listen den toppes af canada hvor en og halvtreds procent af befolkningen har en videregående uddannelse
af befolkningen ihændehavere af på en videregående uddannelse
tredive procent med en videregående uddannelse
veluddannet arbejdskraft at tage af sammenlignet med andre lande
danmark har ikke en stor base af veluddannet arbejdskraft at tage af som kunne kompensere virksomhederne for at de betaler verdens højeste skatter det kunne måske forklare
til trods for at regeringen hævder at danske virksomheder er åh så konkurrencedygtige
på ranglisterne over velstanden i verden for fyrre år siden var danmark det rigeste land i nordvesteuropa bortset fra schweiz om fem år forventes vi
ikke netop et udtryk for at vores konkurrencedygtighed i danmark er meget lav
det er også positivt
registreret i det danske skibsregister og der er en passagererrettighedsforordning
som vi stiller os kritisk over for fordi vi mener at den almindelige købelov og de almindelige bestemmelser
fortælle om en sag lad os sige inden for de sidste ti år
spørger efter om
for de senere år at vores straffesystem i forhold til karteldannelse er kommet til kort at straffen ikke har været hård nok hvorfor det nu er nødvendigt at hæve den det er jo sådan det plejer at være når vi hæver
set nogle konkrete eksempler på straffe der var for lave synes vi
lave nogle hårdere straffe til næste gang
men er der i den her sag eksempler på
konkurrencelovgivningen kunne man næsten få det indtryk at der var et større behov for en stram konkurrencelovgivning i
på områder som har med håndværk at gøre
især sf landets folkesocialistiske parti har jo en dagsorden her hvor
bliver nødt til på andre områder at tilfredsstille sit venstreorienterede bagland og det kan man så gøre ved
man også mulighed for at benytte nogle ret hårde efterforskningsmidler
den kamp som man gerne vil gå ind i her
får myndighederne mulighed for at ransage ikkemistænkes private hjem
mistænkt for at indgå i karteldannelser
der kan foretages telefonaflytning alle disse magtmidler kommer nu ind på et område hvor vi efter alt at dømme har mindre brug for hårde straffe end vi havde tidligere
det i forvejen er sådan at vi virkelig bevæger os i gråzoner for hvad er den rigtige markedspris det er jo et skøn man foretager der hvornår er der nok konkurrence
hvordan identificerer man en aftale som ikke er nedskrevet heller ikke heller ikke mundtligt indgået men som sådan set bare er underforstået mellem parter på et marked også det er et
nu er villig til at putte folk i fængsel hvis de har forbrudt sig mod de skøn som man efterfølgende har
marked og sådan kan man finde eksempler andre steder også det er den vej man skal gå
den her lovgivning som man nu fremsætter burde finde anvendelse altså hvis man historisk det behøver ikke at
for de sidste ti år hvis man ikke kan finde noget der man kan også gå tilbage i de sidste tyve eller tredive år hvis det er nødvendigt for at finde eksempler hvor det her er en helt klar nødvendighed kunne fremlægge de eksempler
regeringens ordfører vil jeg sige måske er det bare sådan
regeringen ikke helt har forstået
behovet for den her slags konkurrencelovgivning faktisk er blevet mindre med årene fordi danske virksomheder i stigende grad udsættes for international konkurrence som gør at det er meget svært at lave lokumsaftaler
har været på for lavt et niveau i forhold til hvad man synes er rimeligt det plejer at være sådan
hvor man synes at strafniveauet er alt for lavt der resulterer i at der er folketingsmedlemmer partier regeringer der stiller
straffene skal skærpes i det her tilfælde forekommer det som om
man ikke har nogen henvisning til domme der har været for milde
ja eller nej
mærkeligt at venstre ikke kan stemme imod at regeringen
er altså at de
nogle andre som også er jobsøgende
er venstre ikke villig til at stemme imod at regeringen favoriserer nogle bestemte jobsøgere på bekostning af nogle andre så de
at beskæftigelsesministeren fra talerstolen
akutjob at tilvejebringe tolvtusinde femhundrede akutjob der er ikke tale om at der oprettes job
kroner med fra staten og som arbejdsgiverne er villige til at ansætte så ansætter de dem i stedet for nogle andre
regeringen har medgivet tidligere at der ikke er tale om en merbeskæftigelse i det her men at der alene er tale om at nogle kommer i beskæftigelse i stedet for nogle andre
problem kan løses hvis flere ledige kommer i arbejde men det
som man bruger på det her er jo penge som man opkræver i skat
på at sænke den nox afgift som regeringen forhøjede ved sidste finanslov
at indføre den nye tilsat sukker afgift
erhvervslivs konkurrenceevne var blevet bedre
kunne også bare anvende en anden taktik som er at hver gang man agter at indføre en ny skat
en god idé og hvis man så lyttede til liberal alliance ville man vide at det ikke var en god idé og så behøvede man ikke afskaffe den senere hen det kunne være udmærket fremover i stedet for at vi skal have det her frem og tilbage hele tiden
imod den her iværksætterskat da den blev vedtaget og vi advarer stadig væk imod den
det her lovforslag er dog ikke helt uproblematisk
og det er godt at det gør det til gengæld pålægger det skat
godt den iværksætteraktieordning som man havde planlagt friholdt faktisk aktieudbytter for beskatning så på det område er det her et skridt tilbage i forhold til det som var
i stedet for at vente og så skulle betale skat af aktieudbyttet det skaber dermed nogle dårlige incitamentsstrukturer som der ikke burde være nogen grund til at gå ind i
det andet er at man vil finansiere dette forslag ikke ved at man udviser lidt sparsommelighed med offentlige udgifter nej de skal skam vokse med nul
ved at pålægge finansielle institutioner en højere lønsumsafgift den stiger over en årrække fra ti procent til tolv
dermed gør man det dyrere for bankerne at drive virksomhed bankerne sender regningen videre til deres kunder
borgere almindelige kunder
de offentlige udgifter eller i hvert fald lader være med at lade de offentlige udgifter stige i fremtiden så ville man kunne finde
være med at bruge så mange penge herinde i folketinget liberal alliances indstilling til det her er at noget er godt og noget skidt men vi stemmer ikke for at øge nogens skatter og derfor bliver vi nødt til at
en ekstraskat på de butikker hvor danskerne handler
at de butikker sender regningen videre i form af højere priser som den almindelige forbruger kommer til at betale jeg forventer ikke nogen forståelse for det problematiske i det hos den socialdemokratiske
lægger man så en generel afgift på butikkerne som betyder at gulerødderne bliver dyrere tillykke med det det er der
sikkert en fin sundhedseffekt i jeg troede at socialdemokraterne gik meget op i sundhed men spørgsmålet var jo hvorfor
i første led i argumentationen lyder det vil ikke have nogen signifikant effekt
informationsniveauet blandt forbrugerne
det vil have en skadelig og signifikant effekt
en afgift og at ordføreren ikke mener at det er
er bare at når man har den analyse hvorfor mener man så samtidig at det er ødelæggende for den demokratiske informationsdannelse
en lignende afgift på partiernes tryksager hvordan kan det være helt uskadeligt at man pålægger butikkerne den mens det er så ødelæggende for partierne og den demokratiske information at pålægge
reklamer nyttig information til forbrugerne og reklamer er med til at sikre gennemsigtigheden på et frit marked som vi
bare kan gå ud til et pengetræ og plukke de penge som skal bruges til at betale afgiften nej
det vil sige at det bliver dyrere for danskerne at handle gulerødder og mælk brød og cornflakes og alt muligt som man kan handle i danske butikker som nu bliver omfattet af en reklameafgift
regeringen anerkender sådan set at det er til skade for informationen mellem borgere og virksomheder
ellers ville regeringen jo ikke give en undtagelse for en række andre der også leverer reklametryksager til folks postkasser mest bemærkelsesværdigt
regeringen ønsker ikke at de danske partier skal betale
valgkamp og som også i næsten lige så stort tal ender som affald
kan man stikke en reklametryksag ind i et dagblad og få den omdelt via dagbladet uden at der skal betales afgift af den omvendt kan man ikke stikke en
ind i en ugeavis og få den omdelt uden at skulle betale reklameafgift af den
hvorfor det skal være sådan er der ingen der kan forklare sådan er det bare
dengang han også
berlingske officin livet og kun fordi ap møller mærsk
var det muligt for avisen at overleve så er skatteministeren
nu fortsat i samme spor og det er godt at få den historiske kontekst
under af det her og siger at vi andre
virkelig at vi har givet udtryk for det eller mener skatteministeren at vi blot har givet udtryk for at det her er et skridt i den forkerte retning og anerkender skatteministeren det princip
og den information de får det er jo et skridt i den forkerte retning ligesom det er et skridt i den forkerte retning at det bliver
vi har hørt venstrefløjen tale meget om
man må bare erkende at det omkostningsniveau som
også skyldes de skatter som pålægges virksomhederne i danmark den moms som pålægges de afgifter som pålægges
nu pålægger man dem altså en afgift mere så det bliver
energiaftale alle folketingets
minus liberal alliance vi var ikke med fordi vi ikke ville være med til at pålægge borgere og virksomheder omkostninger på mindst tre milliard kroner ekstra oven i alle de skatte og energiomkostninger som borgere og virksomheder i
allerede har i dag det her er et element fra energiaftalen som
modsat alt det andet er positivt her sænker man byrderne for erhvervslivet ved at videreføre et fradrag det er byrder der svarer til tre million kroner i
fjorten og lempelsen udgør i alt ti million kroner i perioden
tyve da vi støtter lavere omkostninger og lavere byrder for erhvervslivet i danmark
turisterhvervene i danmark er jo underlagt
det gør at det at det er meget svært for erhverv der har med turister gøre i danmark at konkurrere med
udenlandske konkurrenter
mere til vi har jo selv et forslag om at vi skal have et momsniveau som kan matche det tyske på syv procent for
ville batte noget men det er jo dog også langt dyrere end halvtreds million
finansieringsmodel som venstre foreslår synes jeg jeg husker hvordan vi i liberal alliance her har haft beslutningsforslag oppe hvor vi har
sænker beskæftigelsesfradraget
man kan finansiere det her jeg er lidt spændt på hvad herre mads rørvig svarer til det når han
her forslag er jo afhængig af om de tiltag i en finanslovforhandling som venstre tænker på er øgede skatter
som er ude hos virksomhederne bliver brugt til værdiskabelse det kan vi konstatere
tilfældet det er ikke noget vi mener det
der kun er ganske ganske få mennesker som syr deres penge ind i madrassen når de har nogle langt langt størstedelen og det gælder også ejere af store virksomheder
sætter deres penge i investeringer
de familieejede virksomheder og derfor bakker vi også op om nu at man med det her beslutningsforslag vil gøre det lettere at lave generationsskifte så der kan være flere penge ude i virksomhederne hvor de gør mere gavn end hvis
for det danske samfund at skatten på den sidst tjente krone er så høj at det for en del mennesker ikke kan betale sig at yde en ekstra indsats når de skal opgive noget fritid til gengæld
jo derfor regeringen har gennemført en skattereform som for en forholdsvis stor gruppe af topskatteydere betyder at de ikke længere skal betale topskat
ikke havde et tilstrækkelig stort incitament til at påtage sig ekstra arbejde fordi skatten på den sidst tjente krone var for
og for dem øger regeringen nu skatten på den sidst tjente krone og det kan jo set fra vores stol se ud som om
er en modsatrettet politik i forhold til det man har kommunikeret ud tidligere
at skatten på den sidst tjente krone angiveligt er for lav hvorfor man øger skatten på den sidst tjente krone mit spørgsmål til ministeren er sådan set bare hvordan hænger det hele
samfund vi har et andet problem med skatten på den sidst tjente krone som er for høj et problem som vi troede at regeringen anerkendte og det problem at skatten på den sidst tjente krone er for høj vælger regeringen så
på den sidst tjente krone skal sænkes så synes man jo ikke at skatten på den sidst tjente krone skal hæves og i den forstand er det jo ligegyldigt
nettovækst i beskæftigelsen ministeren påpeger rigtigt og jeg har intet grundlag for at
via boligjobordningen jo kommer ved at folk dirigerer deres forbrug
det er det man skal regne med jeg ser bare frem til at ministeren anvender den samme retorik over for sine ministerkollegaer der siger at de har skabt i tusindvis af ekstra job ved at dirigere forbrug hen
miljøtiltag og vindmøller og
nogle ting når virkeligheden er at det forbrug jo også er noget der er blevet dirigeret om fra et andet sted via skatteyderne eller bare ved at folk frivilligt vælger
der er tilskud til miljøinvesteringer så det håber
nogle andre formål man ville
to procentpoints nedsættelse af topskatten og det ville vi langt hellere bruge pengene på det ville
at de overdrevne tal om beskæftigelseseffekten som den tidligere regerings partier kommer med
overdrevne man kan jo ikke kun se på hvor mange der kommer i job i forbindelse med at man bruger et offentligt beløb på at
man skal også se på hvor mange der mister deres job fordi folk nu anvender deres penge på boligjoborienterede ting i stedet for at anvende deres penge andre steder i samfundet
af hoteller i danmark
danske hoteller mere konkurrencedygtige over for
vil føre til at der er flere udenlandske virksomheder der vælger danmark som et land hvor
konferencer og lignende for det andet vil det betyde en ligestilling af
danske virksomheder sådan at vi ikke har det kunstige skel imellem om
det gør jo at virksomhederne ikke
at det vil føre til lavere omkostninger for de danske virksomheder som i
danmarks konkurrenceevne og det styrker beskæftigelsen i danmark af disse tre grunde kan vi
derfor vil jeg bare gerne høre om sf har anden viden end den som kommer i høringssvarene om at det her er en ny ting
aktieudbytter men ikke af aktieavancer
ikke det at aktieavancer ikke beskattes
er et problem men det at aktieudbytter beskattes der er et problem
nu skal man så sørge for at man får de der aktieudbytter
vil man have gennemført l ti med de værnsregler som er der dermed kommer
en problemstilling som jeg synes er meget mere principiel end det vi egentlig diskuterer her
hvis omkostningen for samfundets
på hvordan man får kradset flest muligt penge ind i statskassen men nogle gange når man gerne have ti million
det er også udtryk for at hvis vi vedtager det her lovforslag vil vi have en strammere lovgivning i danmark end i vore nabolande
hvad får vi ud af det ja måske får vi nogle håndører i statskassen det kan da godt tænkes det vurderer regeringen jo i hvert fald men først og fremmest får vi det ud af det at investeringer søger andre steder hen end
at alle penge helst skulle ligge i statskassen
så konkurrerer vi med andre lande om
som er hårdere end i andre lande så vil de ting som bliver beskattet hårdere i danmark
komme til de andre lande og ikke til danmark og i det her tilfælde handler det om investeringer i arbejdspladser i vækst
får vi mindre af uanset om ministeren kan
gennemsnittet skattetrykket i danmark ligger tre
får det mig til at spørge statsministeren om det med at skattetrykket er et problem
det ikke også et problem i forhold til de skatter som allerede er
gør at danmark har verdens højeste skattetryk
er det virkelig nok i danmark der har verdens højeste skattetryk ikke at hæve skatterne yderligere bør man ikke også gøre noget ved det skattetryk vi allerede har og som er verdens højeste
jeg tænker på finansloven for to tusind og tolv jeg tænker på energiaftalen og så videre så skatterne er steget i danmark i
jeg gerne vil vide om regeringen er villig til at prioritere lavere skat og bedre konkurrenceevne det er sådan at regeringen har en målsætning om at der hvert år skal bruges nul
hvis man var tilfreds med at have verdens største offentlige sektor som vi har i dag kunne de penge jo alternativt benyttes til at sænke
i lande som vi sammenligner os med så alt det der om
skema der meget klart illustrerer
ved at sænke en række erhvervsrelaterede skatter
med lavere skat mit spørgsmål er hvorfor insisterer statsministeren og regeringen på at den offentlige sektor skal være større når vi ved at det står i konkurrence med
kan give de skattelettelser som gør at den private sektor
er der ikke særlig mange ledige der vil arbejde til den pris som folk er villige til at betale
mellem hvad folk er villige til at betale og hvad man kan få de ledige til at arbejde for og det gab fylder man så ud med en hjemmeserviceordning
det der er rationalet bag hjemmeserviceordningen
problemet burde løses på en anden måde for gabet opstår jo fordi
til den løn de nu engang kan få og derfor skal vi gøre noget ved det her problem
er villige til at betale for ydelsen problemet opstår ude i
har gang på gang fastslået at det handler om at sænke skatten på arbejde og sørge for at det kan betale sig at påtage sig det arbejde man kan få
vi fortsætte med at gøre og så vil vi støtte afskaffelsen af denne hjemmeserviceordning som ikke er en
lovforslag er jo et resultat af
prisen på høreapparater er faldet markant
falde tilsvarende uden at det af den grund bør blive dyrere for dem der får et høreapparat
når teknikken på den måde
at det kunne være på sin plads når vi har gennemført det her også at se på betalingen til det offentlige
sættes ned så man også der høster gevinsten af den teknologiske udvikling og i hele taget af de erfaringer som
er jo ikke sikkert at det er det optimale at have læger til at foretage høretestning og og justering af høreapparater de private klinikker har måske vist vejen frem til en billigere måde at gøre det på
så den overbetaling som de mener der har fundet sted ved at man har givet det samme tilskud til trods for at høreapparaterne er blevet billigere i det private finder jo sådan set også sted i dag i det offentlige men måske på en anden baggrund
udgift for dem der betaler skat i danmark
for de nærmere aspekter af den del af aftalen men det er en del af aftalen og så er der en aftale om at man skal kigge på det efter noget tid og
mulighed for at sige at så står vi altså ikke bag det her længere medmindre de andre partier er villige til at lave om på tingene så vi bliver tilfredse
at hvis man ved en evaluering finder ud af at tingene ikke foregår foregår på den rigtige måde
trækker liberal alliance støtten til forslaget og er ikke sådan bundet af et forlig
at det jo favoriserer elbiler på en måde som
og så er der det forhold at det også favoriserer en bestemt måde at købe elbiler på
købe dem via et
og selv sørge for at opsætte en ladestander i det første tilfælde er der en godtgørelse i det andet tilfælde er der
tobaksafgifterne nu er så høje at der ville komme flere penge i statskassen hvis de var lavere
hvordan kan herre thomas jensen så sige at det er
at hvis man sænkede afgifterne ville man få flere penge i statskassen
er der derfor argumenter for at nedsætte afgifterne på disse varer står der på side sytten
så høj at det ikke koster staten mange penge at sænke afgiften
for det her handler jo ikke kun om statskassen
det handler også om samfundets velstand og alle de skatter
fører til at der kommer flere penge i statskassen men det er småøre i forhold til hvor mange penge danskerne skal betale i ekstra skatter fordi grænsehandelsfølsomheden på brændstof nu er så høj
for til gengæld at få flere penge til at behandle kræft
sundhedsvæsenet da så socialdemokraterne og sf kom i regering og fremlagde afgiftsforhøjelserne i finansloven for
i dag kan vi så konstatere at skatteministeriet siger at man har fået forhøjet afgifterne på blandt andet cigaretter så meget at der faktisk ikke bare er
men at provenuet ligefrem er negativt som af forhøjelsen det kan egentlig undre lidt
at der ville komme et mindre provenu i statskassen som følge af at man hævede afgifterne på tobak
at der kommer et mindre provenu ud af de forhøjede tobaksafgifter hvorfor kunne man ikke sige det i
var det fordi det ikke var belejligt for regeringen hvis det kom frem at de afgiftsforhøjelser man ville pålægge tobak
faktisk ville føre til færre
man skjulte det og hævdede at man ikke kunne sige noget fast om det
i dag faktisk godt kan sige noget om det
det er en lille skandale vi her har med at gøre
folketinget vil tilslutte sig og det lyder sådan her
folketinget konstaterer at regeringens afgiftsforhøjelser har medført øget grænsehandel men at regeringen ikke betragter problemet med tilstrækkelig alvor folketinget noterer
man i dag har en viden om indkøbsvaner
afhængighed af afgiftsniveauer
lide begge dele selv om man måske har lidt forskellig smag
en indberetning af udbytter
give større administrative byrder for virksomhederne