syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
vi skal have nogle steder hvor vi kan mødes hvor vi kan samtale hvor vi kan have et levende fællesskab det er derfor vi skal værne om de frie grundskoler og om højskolerne og derfor hilser jeg også debatten her i dag
set vigtigt for os at sende det signal det her handler ikke kun om økonomi det handler også om økonomi men det handler også om at kunne værne om og værdsætte
som kunne vise den enighed der faktisk er om
fik opbakning til i forbindelse med genopretningspakken
fra når vi skal føre det her tilbage det har vi forsøgt og vi har arbejdet for det jeg vil
også fra ordføreren for
være med til at se på finansieringen
de gerne vil være med til at se på de frie skolers opgaver og opgavefordeling
jeg hilser det meget velkommen at vi kan få en drøftelse af
kunne vi se på et socialt taxameter kunne vi se noget af den her finansiering på en anden måde så er der hele folkeskolereformen
finde ud af hvilke konsekvenser også på den positive side
som i hvert fald vil kunne gøre os lidt klogere på
det her handler ikke nødvendigvis om drilleri
klogest jeg kerer mig rigtig meget om de børn og de familier som gerne vil have det frie valg nemlig at kunne have deres børn
på en fri grundskole så endelig højskolerne som jeg lige vil nå at knytte en bemærkning til her også
at et højskoleophold har afgørende betydning for om man enten genoptager påbegynder eller gennemfører en uddannelse og for samfundsøkonomien
derfor tænker jeg også at når vi investerer i højskoler
effektundersøgelsen er er meget positiv men også at vi skal have set på
deres mulighed for for eksempel i forbindelse med kontanthjælpsreform og beskæftigelsesindsats
komme til at spille en mere aktiv rolle
gavner de frie grundskoler
af det her med det helt frie valg
som jo i hvert fald for mit vedkommende
at være fri til det fællesskab som de frie grundskoler er en del af eller er det fri til at være en del af et
man kan ikke tjene penge på på det her som man kan på markedet
jeg forstået det rigtigt nemlig at lige præcis på de frie skoler er fru merete riisager også optaget af at det er værdibårne skoler at de ledes af en bestyrelse at der er et værdigrundlag som ligger til grund for skolen og
generationer det er sympatisk at forslagsstillerne gerne vil styrke formidlingen af herregårdens kulturhistorie det er netop formidlingen jeg lige vil opholde mig lidt ved helt konkret
at der bevilges penge så så museet kan oprette en skoletjeneste for
fra kulturstyrelsens museumspulje og den pulje har netop til formål at give tilskud til samarbejde mellem museer og skoler ligesom der netop er etableret et skoletjenestenetværk
u sfsk måde at agere på
mere relevant grundlag at foretage de analyser på
og det kunne være spændende at se hvordan
alligevel have mulighed for at redegøre for vores synspunkter på det her
det der er helt særligt når man rejser igennem det ganske land
år gamle det kan man fordi vi politisk har valgt at bygninger med historisk værdi skal bevares der er ni tusind fredede bygninger
har været nødsaget til at skære ganske kraftigt på vedligeholdelsen af deres kulturarv det betyder at historiske bygninger tilbage fra
vi ønsker skal brede sig i danmark så jeg mener fortsat at vi skal føre en ganske aktiv politik som sikrer at slotte kirkegårde huse og andre bygninger af historisk karakter
bevares for eftertiden
at vi i sf ikke er imod intentionen i
mange ejere af bevaringsværdige bygninger
økonomien til at hænge sammen på grund af de ganske krævende renovationer og høje
ellers er af udgifter men det man skal være opmærksom på
er at der allerede findes flere ordninger som tilgodeser ejerne af fredede bygninger det sker
nævnt tidligere i dag gennem fritagelse af grundskyld direkte tilskud fra det offentlige og fradragsmuligheder for de penge
vil man flytte penge fra den samlede gruppe af forsikringstagere til gruppen som ejer fredede bygninger så de kan få endnu billigere forsikringer
fordi det er en særlig finansieringsform hvis man vil øge støtten til fredede bygninger synes jeg at man bør gøre det
indirekte at lade andre almindelige forsikringstagere betale mere
man på den måde vil risikere at forfordele mange andre ejere af gamle huse med for eksempel stråtag og bindingsværk som jo ikke alle vil kunne få del i den pulje selv om de også har
vi ikke støtte b seks og fyrre
med de fredede bygninger
et arbejde i gang med tilsyn
fredede bygninger og jeg ser frem til at vi får en status på området fordi det ligesom kan klarlægge situationen for de ni tusind bygninger vi ser i dag vi kan se at når tilsynet tager rundt
er der jo bygninger der bliver affredet i dag
misligholdte eller oven i købet nogle steder
muligheder for at beskytte bygninger som indgår i et værdifuldt bebyggelsesmiljø jeg er også opmærksom på at det ikke er alle kommuner som
udnytter de muligheder men mulighederne
lovændring om indførelse af beskyttelseszoner er den rigtige løsning
have en central placering i kommunerne
museer har den ekspertise der skal til at kunne udgøre
at drøfte hvordan man bedre kan opmuntre og støtte kommunerne til i højere grad at beskytte samlinger bygninger og deres omgivelser som har kulturhistorisk og arkitektonisk
jeg glad for at forslagsstillerne har sat fokus på emnet med drøftelsen
samarbejde med blandt andet
meget gerne med dem af os som er ordførere på området om hvordan vi løser tilsynsopgaven bedst muligt
dag er den stort set ikke til stede det er muligt at kommunerne
og jeg mener i al beskedenhed at at der hvor der sidder
øve indflydelse der er rundtomkring
det er altså noget der ligger hos kommunerne men jeg opfordrer til
fredede bygninger men vil skulle betale mere fordi de sidder i nogle af de
bygninger så jeg er ikke enig i den her finansiering
finansloven men det bliver heller ikke et forslag
jo også kan høre som debatten skrider frem her i dag
nogle af de ret store udfordringer som der er det er vigtigt at vi hele tiden er meget opmærksomme på
konstruktivt samarbejde mellem grønland færøerne og danmark færøernes og og grønlands selvstyreordninger er stadig relativt nye
set at det er meget fornuftigt at vi i folketinget løbende diskuterer hvordan samarbejdet forløber
står stærkest ved at beholde et tæt samarbejde i rigsfællesskabet vi skal sørge for at beholde et meget tæt samarbejde når det angår det udenrigspolitiske område det gælder jo blandt
har også været flere eksempler nævnt her i dag som
handelsområdet haft nogle succeshistorier det seneste år hvor vi i fællesskab har sikret nogle frihandelsaftaler som
skabe fremgang for både grønland og
set også overbevist om at vi også fremadrettet skal holde tæt sammen altså at samarbejdet giver det bedste resultat jeg har også selv haft den store fornøjelse
blandt andet en del af de sociale udfordringer som der
mellem danmark og færøerne
i forhold til færøerne at komme et skridt længere
det er ganske vigtigt at vi sikrer når
visiteret til behandling i danmark og omvendt
til gavn for de børn og unge som det angår jeg oplevede
vi drøftede blandt andet de udfordringer der er både omkring infrastruktur omkring digitalisering og også at der
den service der skal være på ældreområdet og
det var faktisk noget vi havde en god dialog om og hvor vi gensidigt kan arbejde til inspiration for hinanden på samme måde
hele erhvervsudviklingen turismeudviklingen men også på sikkerhedsområdet har jeg i hvert fald været med til at have et meget godt samarbejde så er det rigtigt at der er nogle store udfordringer det er også nævnt af alle her i dag gentagne gange
børn i grønland
jeg hilser det meget velkommen at det er lykkedes
økonomien til de grønlandske huse men det er jo ikke gjort med det vi skal stadig væk arbejde
erhvervs og vækstdagsordenen hvordan gør vi det bedst muligt i respekt for miljøet for klimaet og også for den kultur som er herskende i grønland på færøerne og
sagt meget glade for at vores kolleger de færøske og grønlandske medlemmer af folketinget
grundig redegørelse der er kommet fra statsministeren som ridser
det er for opgaver der er arbejdet med
musikere det er vores fælles historie og også den store
mulighed vi har for
hvor vi får lagt kræfterne
så det er noget af det jeg også meget gerne
vil have at vi kommer til at drøfte vækstdagsordenen kender vi vi har
et initiativ i forhold til sælskind og anerkendelse af det som
stadig væk udfordringer i forhold til hvordan vi får landet
på en fornuftig måde men jeg ser et reelt konstruktivt ligeværdigt samarbejde med respekt for de forskelligheder der kendetegner
der hvor vi kan gøre hinanden større og gøre det bedre
i grønland på færøerne og i danmark
jeg er meget glad for drøftelsen i dag og jeg deltager meget gerne i den fremadrettet med vægten på
på at lovgivningen har været meget
har været med til det der bliver fremsat nu som lovforslag er for mig at se
og når jeg siger at det ikke færdigt endnu er det jo fordi det ikke er
lidt længere med det i efteråret det lykkedes ikke så håbede
sådan må vores diplomatiske arbejde
nødvendigvis handler om den her erstatning men
der er også en symbolsk anerkendelse
den måde som juridisk faderløse er behandlet på
i forhold til de grønlandske børn hver eneste måned der går
juridisk faderløse børn som så ikke
i de her bosager og det synes jeg er
vanskeligt det er en konsekvens
der ligger nu mener jeg er det tætteste vi kan komme på en god løsning og ja skulle der så være elementer i det herre finn sørensen nævner et
så er det en drøftelse der må tages jeg jeg håber da at
få en konstruktiv løsning og den her sag kunne jo have været afgjort for mange år siden
håber jeg selvfølgelig at der fortsat kan være en samtale en dialog et samarbejde om blandt andet også på nogle af de andre områder jeg
jeg har jo også haft drøftelser om
vil jeg egentlig meget gerne at vi kommer videre at vi får vedtaget
anden oplevelse fra grønlands side eller dansk side på regeringslederniveau
fra grønlandsk og dansk side og jeg opfordrer bare til at vi får vedtaget det
vanskeligt nu at komme med et forslag
det tror jeg simpelt hen ikke er muligt og det vil
her kompensationsønske hvad er det for en tilkendegivelse man meget gerne
kan være brug for uanset om man
vil til fiskeriet eller blive jordemoder hvad er der brug for og
i handicapkonventionens tillægsprotokol den var også en del af det vi tog den faktisk ud og vi fik den
fru julie skovsby se fornuften i at at man igangsætter det arbejde
være en holdning til om socialdemokratiet ser fornuften i at inkorporere
for at skulle være barnebrud og så videre og så videre men jeg har dog brug for at spørge om de sager vi
min antagelse at havde vi haft børnekonventionen i dansk lovgivning havde man også
meget meget sent i forløbet hvad tænker fru karin nødgaard
planen var også at anbefalingerne fra udvalget skulle være kommet i april måned og da jeg bad om at få det her beslutningsforslag på jeg en forventning om at anbefalingerne var nået at komme så det er sådan forklaringen til det
handler jo ikke om mig det handler faktisk om de børn og unge som jeg gerne
får en større tryghed og sikkerhed i deres
og afvist alt for længe og derfor
og unges tarv og trivsel også gerne bedre end i dag
jeg helt sikker på at vi også kan få sat handling bag og det er sandt vi har
også mens jeg var minister på området og det sker stadig væk vi må dog bare desværre konstatere at der er børn der bliver udvist
bliver lyttet til det synes jeg er et problem vi må tage alvorligt
at vi inkorporerer det i dansk lovgivning er
få en helhedsbetragtning på barnet
og de her børn kan jo ikke placere sig på et ministerområde de placerer sig i deres liv
helhedsbetragtning som jeg tænker inkorporeringen af fns børnekonvention vil give en større sikkerhed for for børnene end de oplever i dag
set også det er bedre end mange andre steder men der er huller i lovgivningen jeg
der har været sager om børn i plejefamilier og
om børn som oplever overgreb også inden for psykiatrien
ikke gøre noget i forhold til det den risiko den utryghed vil jeg meget gerne være med til at fjerne
håber jeg også at vi selvfølgelig kan fortsætte en seriøs drøftelse af det jeg synes et grelt eksempel
gjorde vi fordi vi meget gerne ville hjælpe velintegrerede børn med at blive i landet og det er ikke for at tage fat i enkeltsager jeg undlader meget gerne at nævne enkeltsager og derfor synes jeg næsten det er mere beklageligt
der er faktisk flere sager det er ikke værdigt
et demokrati som vores at vi behandler børn på den måde
tror jeg ikke sagerne havde været så langstrakte og været så belastende for hverken børn eller familier som de blev heldigvis fandtes der en løsning på det
den kunne man have fundet før vil
det vi har gennemført en overgrebspakke det er rigtigt vi har lavet barnets reform vi må bare konstatere at der er børn som ikke oplever sig beskyttet og
tryghed kommunerne har brug for at blive bedre gearet
tage sig af de udsatte børn de børn som står på kanten af samfundet systemet
skal indrettes så det tager sig bedst muligt af de udsatte børn og de udsatte børn og unge skal ikke
forstå det som en arbejdsopgave at børnekonventionen skal tages seriøst og at den skal anvendes i
og hvordan standarderne er der
anerkendelse af homoseksuelle om religiøs tolerance
og om at respektere mennesker med handicap så hjælper det faktisk at vi har inkorporeret fns menneskerettigheder i dansk ret når vi går ud og fortæller andre lande
at de bør give børn skole og uddannelse og at de bør hjælpe børn der er forældreløse så vil det hjælpe hvis vi kan pege på os
det lyder lidt jeg ved ikke om der blev sagt hult eller underligt
skal forstå at vi arbejder seriøst for det så
mellem at håbe på at det bliver tidligt sommer i år og at at
lytter til de anbefalinger der kommer
set meningen at de skulle komme snart men de omhandler jo en række konventioner og anbefalinger jeg vil se meget frem til at vi arbejder videre med den her sag
ville være en fin gave fra danmark
kunne sige det gør vi i danmark vi inkorporerer det også i dansk lovgivning
tusind tak for debatten
i hvert fald alle sammen er optaget af de her børn
det vil jeg vende tilbage til når jeg afslutter min tale fordi der tilsyneladende er lidt usikkerhed om
som slet ikke når at blive behandlet fordi de er forældet
tage stilling til dem kan vi selvfølgelig ikke acceptere og det er også helt uholdbart
store uløste problemer det vi jo alle ved er at retsvæsenet er en af demokratiets grundpiller og
en tilfredsstillende beskyttelse af retsvæsenet det der foreslås her er at gøre det nemmere
at ansætte midlertidige kredsdommere det foreslås
foreslås det at det bliver nemmere at ansætte hjælpedommere det er
at dommerne har de nødvendige uddannelsesmæssige kompetencer til at kunne varetage det ganske vigtige hverv som de har men det er også vigtigt
som de grønlandske domstole er indrettet efter derfor vil jeg
men jeg hilser det velkommen at de tre år er blevet skrevet
pointere det utilfredsstillende
der ikke helt er enighed om den mængde sager der er opgivet jeg synes det er svært at vi agerer med et lovforslag
de her sagsbehandlingssager hvorefter
hvor stort det her problem egentlig er
selvfølgelig at vi går videre med det her arbejde
af til en taskforce som skal gå ind og understøtte det arbejde der er
er det selvfølgelig nødvendigt at vi går videre
de spørgsmål der er stillet om
videre arbejde med forslaget men vi er kritiske i forhold
og dermed også få mulighed for at skabe vækst og arbejdspladser i grønland vi er også meget bevidste om at grønland har nogle helt særlige udfordringer ved store anlægsprojekter
grønland har et relativt lille befolkningstal og dermed vil komme til at mangle arbejdskraft ved store anlægsprojekter på den måde det har også
er storskalaloven også efter vores vurdering nødvendig hvis man i grønland skal kunne gennemføre anlægsinvesteringer af en vis størrelse vi mener dog at der er en række problemer
og derfor vil jeg koncentrere mig om lidt af det der måske ikke har været nævnt så meget jeg synes nogle af de formuleringer der er i lovgivningen
er uklare der står i lovforslaget at loven dækker anlægsprojekter i forbindelse med udvinding af bestemte mineralske
jo har været kommenteret og også været spurgt til men vi mener det er uhensigtsmæssigt at man specifikt nævner bestemte mineralske
for at et projekt kan kaldes et storskalaprojekt
meget højt tal og hvis vi
det tal op imod grønlands
bruttonationalprodukt som er på omkring
virker det som en utrolig høj grænse som muligvis kan virke meget begrænsende for anvendelse
udvalgsarbejdet er hvilke regler er gældende for anlægsprojekter på for eksempel fire
sikkerheden i forhold til de projekter sidst men ikke mindst mener vi faktisk at
den måde som høringsprocessen er foregået på
og jeg har også selv kunnet se det jeg har fået materialet
med de her høringssvar har høringen været i blot otte dage og i forhold til den
lovgivning er det væsentlig længere tid
som man har behov for så det er stærkt kritisabelt med så kort en høringsfrist udvalget
modtog høringssvarene i formiddags
til nogle af de uklarheder som høringssvarene måske
inden for den sidste måneds tid at justitsministeriet ikke har overholdt frister for at udsende høringssvar og det er ikke en holdbar arbejdsgang når vi skal arbejde seriøst med de her sager i folketinget
vi er nødt til det er vores vurdering
til det her lovforslag men men vi ved jo ikke hvad
både i grønland og i danmark er der stor opmærksomhed på nogle stabile ligeværdige samarbejder mellem de mulige erhvervsinteresser der kan være i grønland
jeg savner også at vi måske parallelt med at vi har hele drøftelsen og lovgivningen om storskalaprojekterne
give mulighed for vækst og arbejdspladser i grønland nemlig hele opmærksomheden omkring de naturlige
ligesom tager al opmærksomheden
særlig opmærksomhed på at der er naturlige ressourcer i grønland og at vi også der skal gå ind
og sikre at der kan blive nogle gode
og ligeværdige samarbejdsforhold i forhold til de interesser som der er i grønland så vi synes fra sfs side at det her
er et problematisk lovforslag vi
lovarbejdet synes vi er uheldigt høringsfristerne har været ganske korte vi har også flere spørgsmål at stille
og ansættelsesvilkår der er sædvanlige i grønland i dag altså at man her specifikt skriver ind
en særlig undtagelse er det jo klart vi bliver nødt til at spørge til
selv når du stopper så
er for at dansk folkeparti og liberal alliance ønsker
starte den her debat lige præcis her i salen
at vi er rigtig mange som har været bekymret over de anklager som ahmed akkari er kommet med om de muslimske friskoler
han var vikar i de skoler jeg har selv
generel opstramning nogle vil ovenikøbet sige for meget og derfor er ahmed akkaris oplevelser i friskolen længe siden
er nødvendigt at slå fast at det vi skal tale om
som synes at vi skal have skoler som hylder intolerance eller religiøs indoktrinering det skal ikke finde sted i nogen skoler
de har rettigheder og det skal de
uanset om det er i friskolen eller i folkeskolen selvfølgelig skal friskolerne leve op til undervisningskravene det siger sig selv
også skoler der er lukket fordi de ikke har gjort det
også i forhold til demokratisering og så videre
den del af det er sådan set også i orden
og om man vil ændre på loven
som et superliberalt parti virkelig at have parallellovgivning herhjemme med ekstra opstramninger og mindre til de frie skoler og ønsker
bruge de muslimske friskoler som afsæt for en skræmmekampagne
det kæmpestore arbejde som forældrene som bestyrelserne som de frie skoler løfter herhjemme
sådan for mig bliver udgangspunktet for min grundlovstale i morgen
har en beskyttelse af frihedsrettighederne nemlig § seks og halvfjerds som betyder at vi
det er en grundlovssikret ret og den vil jeg meget gerne værne om
set ganske klar vi mener at der skal føres tilsyn med friskolerne det skal der af hensyn til børnene vi mener selvfølgelig at ministeren skal følge op på de anklager
der har været fremført af ahmed akkari og det ligger altså igen ti år tilbage og der er sket meget siden vi
drive muslimske friskoler og vi vil heller ikke
oprette og drive kristne jødiske politiske eller ureligiøse skoler frie eller private
værd bevare den er sat under pres det var den i de ti år
set vores mål at vi tager det alvorligt hvad en fri skole er det er ikke en tradition der fortjener at blive ødelagt på baggrund af enkeltsager som
hele certificeringen af de tilsynsførende så udgangspunktet for os er barnet
barnets muligheder for at klare sig i et demokrati og til det har vi § seks og halvfjerds i grundloven og jeg antager ikke at hverken liberal alliance eller dansk folkeparti lige nu lægger op til
set synes var et fint udgangspunkt vi må da trods alt være blevet klogere på fire
til det andet der bliver spurgt
alliance var med på hvad der er de frie skolers kendetegn og det er at de lige præcis i de frie skoler har deres eget syn
som tilsynsførende jeg har selv været tilsynsførende på en fri skole
skærpe specifikt det for muslimske friskoler
målsætningen for folkeskolen det ligger simpelt hen i kernen af de frie skoler at man ikke fra politisk side går ind og tester det enkelte barn men der foregår da
de forskellige friskoler lige præcis det der er op til de forældre der udgør bestyrelserne
skolerne hvordan man gør det men overordnet set får skolen tilskud
gør opmærksom på at der faktisk er kommet ny lovgivning på området siden der er tilsyn med alle skoler
er certificeret tilsyn og der er også
med skolerne der er kommet ny lovgivning og derfor
generer det mig at man holder fast i
jeg har også forstået på ministeren at der specifikt på de her skoler har været ekstra opmærksomhed det er sådan at er man vidende om at der foregår noget uretmæssigt på
forhold så nej jeg er ikke bange for noget som helst jeg er ikke bange for at tage de her diskussioner jeg beder bare
hvordan har hele certificeringen været og er der noget man skal ind at se på der det kunne måske være en meget god anledning til at prøve at se på det men jeg er ikke med til at lave en høring som specifikt handler om de muslimske friskoler jeg synes det er
at niveauet er som det skal være ellers ved vi jo også at skoler kan lukkes det er vi helt indforstået med jeg fik ikke svar på mit spørgsmål om om liberal alliance
at man i friskoleloven indfører at der skal gennemføres test
bare nysgerrig da fru merete riisager boede ved siden af og måske stadig væk gør det
at der var noget galt hvad gjorde fru merete riisager
røget ud af dagpengesystemet faktisk ti gange så mange som
man forventede radikale venstre støttede dagpengereformen
siger socialdemokraterne heldigvis og det støtter vi at man ønsker ændringer efter et valg så jeg spørger vil de radikale være med
længere dækningsgrad hvis regeringen genvinder
meddelt og sagt at socialdemokraterne i hvert fald det støtter sf
nødt til at vide om de radikale så vil støtte en socialdemokratisk ledet regering
hvis det også kan betyde det håber jeg at man kan
til dagpenge eller at man kan komme til at forlænge
som besøger danmark eller bor i danmark ville føle sig lige så
jeg altid blevet mødt når jeg har rejst
nu er realiteterne jo at der skal være nyvalg i grønland
det ville være vigtigt at der var et stærkt samarbejde ikke kun i grønland men også i forhold til rigsfællesskabet
de naturlige ressourcer og hvordan vi kunne
men kunne herre johan lund olsen måske lige prøve at uddybe hvor det ville være rigtig vigtigt
set er i et rigsfællesskab hvor vi har stor brug for hinanden også
fyldt med fortællinger til os som er kommet til
og det er jo noget der sætter fantasien i gang så så langt så godt jo vi skal bevare vores fortidsminder vores
også den kultur der handler om hvordan vi har udviklet os til det som vi er i dag
både at være et krigerisk vikingefolk som tog ud men også ved at handle
tilbage i tiden rigtig mange danskere og rigtig mange udlændinge besøger hvert år de
jeg synes det er positivt at der
fra nitten ni og halvfems har været afsat
runesten men også runesten og i det hele taget bevare fortidsminder
til en indsats for de mest akut truede runesten vi støtter ikke
fordi kulturstyrelsen slet ikke mener at
international kulturudveksling
runestenene er blevet til i en tid hvor vi også fra dansk og nordisk side blandede os i verden omkring os
england og island vi ved selv hvordan historien har udviklet sig
rundtomkring på danske handelspladser
viden om at der er fundet metaller
ikke findes på de her breddegrader så vi er et lille land der til alle tider tider
og derfor kan vi ikke være med til at pege på den finansiering
vil tage midler fra den kulturudveksling som vi
det skulle den gerne kunne gøre fremover
at kulturstyrelsen
at forsvarets uddannelser også kommer med i den her rækkefølge det der jo er det
gennemgående her er at der sikres en større fleksibilitet og nok så vigtigt at man tager udgangspunkt i den enkelte og den enkeltes
det hilser vi meget velkommen det sker jo bla
ved at man kan få en realkompetencevurdering og derfor
ikke skal uddanne sig unødigt hvis man allerede har de kompetencer der skal til
set meget positivt stemt og forhåbningsfuld lige præcis omkring det punkt der angår de maritime uddannelser der ligger et rigtig stort potentiale også erhvervsmæssigt og produktionsmæssigt i de maritime miljøer
noget af det der bliver satset på her så med lovforslaget kan vi faktisk sørge for at mennesker som har stort kendskab til et fag også får tilskrevet de
til at få meritoverført sine kompetencer på arbejdsmarkedet
sige at hvis man allerede kan noget kan man få det anerkendt og man vil kunne bruge det i sin videreuddannelse og få en plads på arbejdsmarkedet
på hvordan uddannelsessystemet
et godt samarbejde med både dansk arbejdsgiverforening og lo netop
imødeser og imødekommer det ønske der var med vækstpakken fra to tusind og fjorten den aftale der var her
arbejdsmarked med den uddannede gruppe af folk som der er brug for så lovforslaget lægger også op til at de nye tekniske og produktionsorienterede uddannelser
en så stor fleksibilitet at man rent faktisk som voksen går i gang med opkvalificering og efteruddannelse og at man kan bevare sit familie
sf at uddannelsesniveauet i danmark øges så flere faglærte og ufaglærte får bedre muligheder for at videreuddanne eller efteruddanne sig
anerkender netop at det her er et meget vigtigt valg som hver eneste unge skal tage hvad vil jeg egentlig
meget gerne med det her lovforslag også gøre opmærksom på at et digitalt værktøj jo ikke kan stå alene så det her er et værktøj i rækken af andre initiativer som skal
samtlige de mange uddannelser som der bliver udbudt et nyt digitalt værktøj skal være med til
forenkle processen med at vurdere den uddannelse man som ung synes kan være interessant så vi synes fra sfs side at det er en rigtig god idé at udvikle sådan et værktøj som kan vurdere
stemmer for forslaget med en vis bekymring
det så er vi sammenligner uddannelserne på baggrund hvad er det for parametre hvis det udelukkende bliver økonomiske beregninger for arbejdsmarkedet som kommer til at dominere i det digitale sammenligningssystem så synes vi
i sig selv vi synes ikke at de unge skal fravælge grene af uddannelser fordi de frygter arbejdsløshed eller den gennemsnitlige tid
de unge kan tage stilling til uddannelserne på et ordentligt grundlag som ikke skaber nogle forkerte opfattelser af en specifik uddannelse
at den eventuelt skulle være overflødig i danmark
fra dimittend til arbejdsmarkedet er
for lang det er vores bekymring og vi vil selvfølgelig følge det her godt på vej lovforslaget er en del af vækstpakke to tusind og fjorten som vi i
at aftalen har fokus på vores unge generation og på det fælles ansvar for at unge med en uddannelse står stærkere og at uddannelse bliver løftet op til et samfundsansvar
en effektiv ressourceudnyttelse
det er jo for eksempel inden for dagtilbud inden for skoler sundhed sygdomsbehandling socialfaglig indsats med videre vi synes det er vigtigt at de offentlige opgaver inden for sundhed uddannelse og det sociale område
baserer sig på den nyeste viden
garanterer vi at de konkrete opgaver varetages på den mest
det giver rigtig god mening for os at erhvervsakademier professionshøjskoler
får flere ressourcer så de her institutioner rent faktisk kan medvirke til
vi sammen kan sikre rent drikkevand rensning af spildevand og mindske udslippet af klimagasser i vandsektoren miljøet både det nære og det fjerne er er udsat for negative påvirkninger
og også som verdenssamfund handler aktivt for at ændre vores nuværende måde at omgås naturen på
skal både de private og de offentlige forskningsmiljøer
have forudsætningerne til at kunne varetage vigtige opgaver for danmarks position inden for nytænkning og forskning
i stand til at konkurrere på verdensplan med de store spillere kræver at ansvaret for forskning deles mellem politikere i folketing de offentlige og de private vidensinstitutioner
at bevare danmarks gode innovative kompetencer tak for at vi kan have drøftelsen her
jeg hører heller ikke ministeren nævne det i sin gennemgang
jeg spørge om ministeren vil arbejde for at institutioner som erhvervsakademier og professionshøjskoler
arbejder med anvendelsesorienteret forskning og udvikling
i højere grad får ressourcer som
omstillingsparat og kan løfte de opgaver som kommer for os i sf giver det rigtig god mening at man letter administrationsbyrden ved statens voksenuddannelsesstøtte lige præcis sådan
bruges mest fornuftigt det der er fornuftigt her er
processen fra en person ønsker at søge om
modtages skal forløbe så enkelt og effektivt
også er en garanti for at der er nok kvalitet i den undervisning så den voksne der uddanner sig reelt også opnår de ønskede kompetencer
går ind for forslaget fordi vi støtter op om at indføre en mere overskuelig administration
sikrer uddannelsesinstitutionernes selvbestemmelse så vi har hele tiden sagt fra
side at vi meget gerne vil være med til at se på hvad der kan forenkle hvad der kan gøre det mere gennemskueligt for de studerende og hvad der kan sikre uddannelsesinstitutionernes selvbestemmelse og det er også det som vi mener at det her lovforslag lægger op til
jo er vigtigt er at uddannelsesinstitutionerne ved deres egen selvbestemmelse de kender jo også de lokale
være med til at justere sådan
fortsat kan være være i en udvikling og hvem er bedst til at se på det det er man på de enkelte
om akkreditering af de videregående uddannelser og jeg håber også at vi som ordførere på området
man så optimerer uddannelserne gennemsigtigheden selvbestemmelsen lige præcis
kunne give lidt mere frihed til at stå for den her sammenlægning selv så vi lægger op til en tæt dialog
ministerie og uddannelsesinstitutioner
en form for evaluering vil kunne gøre at vi kan være tæt på at sikre den udvikling der skal ske så ja vi er med
diskutere øget kvalitet drøfte
og det gør vi jo blandt andet ved at have dialog med uddannelsesinstitutionerne og det er her at selvbestemmelsen kommer til at stå helt centralt
og så den fuldstændig ulidelige spænding der kan være
vi ved det med håndbolden lige i de her dage vi vil gerne se en god og fair kamp
også glæden når det hold man hepper på faktisk går hen og vinder kampen
og hvis holdet tabte så tabte de
er det en ret vigtig lov som
spiller på resultaterne af de idrætskonkurrencer og det er sådan set ligegyldigt om det er på en tipskupon om det er oddset eller om man sidder i venners lag
i aften sportskonkurrencer og kampe giver faktisk en daglig glæde det giver nogle gode diskussioner med vennerne og så er det med
at vedligeholde den store interesse som der heldigvis er for mange forskellige sportsgrene i sportens verden taler vi jo også gerne om dyder
havde stukket hovedet frem og jeg må jo sige det er et spørgsmål
vi bare ikke har været opmærksomme på det men nu er vi opmærksomme på det og det er nu
er et voksende problem for idrættens organisationer og foreninger at få udbydere af væddemål
hvor idrætsfolk angiveligt har modtaget penge fra udenlandske spillesyndikater for at sikre et særligt udfald af en kamp
dif nu ønsker at tage en sag op
fra to unge badmintonspillere som
går ud og siger de er
på det er i strid med idrættens værdigrundlag
til at folk simpelt hen mister interessen for idræt
det skridt at man simpelt hen kriminaliserer
man giver desuden kulturministeren mulighed for at oprette en platform for koordinering af bekæmpelse af matchfixing det betyder helt konkret
skal han eller hun kunne straffes ved en domstol det synes jeg er fair
sportens tilskuere så sf støtter med glæde det
og håber at det vil være med til at bevare interessen for idrætten
det er den både for grønland og for danmark det
af forsvarsaftalen mellem det danske rigsfællesskab og den amerikanske regering i nitten en og halvtreds her har thule spillet og spiller fortsat en meget vigtig forsvars og sikkerhedspolitisk
ganske vigtig spiller i det grønlandske samfund som jo skal være med til at skabe arbejdspladser
derfor er jeg meget glad for at ia i dag har rejst den her
er rejst berettiget tvivl om den nye aftale om servicekontrakten for thule air base reelt sikrer grønlandske og danske arbejdspladser og uddannelsespladser og afkast til det grønlandske samfund
grønland men det er også sådan
som redegørelsen om rigsfællesskabet fra to tusind og fjorten
på en lang række områder det gør vi på udenrigsområdet råstofområdet og forskningsområdet og det gør vi også på det finansielle område
kan det få stor betydning for den grønlandske befolkning når jeg så sidder
ét ord om thulebasen jeg har selvfølgelig forståelse for at regeringen ikke kan sikre en bestemt
få koncessionen på thule air base men for sf er det helt afgørende at den aftale man så indgår sikrer grønland og det grønlandske samfund det maksimale udbytte af en aftale
det arktiske område derfor bakker vi op om
sikre at servicekontrakten ved pituffik fortsat er
er et af de vigtigste og største uddannelsesområder der er i grønland
kan man jo sige sig selv hvilken afgørende betydning det får for grønland hvis
og de ikke kan tilbyde det som uddannelsesområde det er de mål som vi i fællesskab skal holde regeringen fast på og jeg vil i den sammenhæng
enighed om at vi i fællesskab vil være med til at arbejde for at at
kan blive til grønlands bedste
den store opgave den problematik vi har her
statsministeren vi må vente på at appelsagen bliver afsluttet før vi kan gå videre jeg hæfter mig ved før vi kan gå videre
konsekvenser at certificeringen betyder at opgaverne nu
de muligheder som det grønlandske samfund har så stor brug for hvis appelsagen
der burde varetage de grønlandske interesser så står vi i en ny situation
det er fremkommet ved at vi kan se at odense kommune og aarhus kommune selv er nødt til at medfinansiere deres kunstakademier og filmværksteder mens vi kan se at de
tilsvarende københavnske institutioner får så meget støtte fra staten at kommunen overhovedet ikke behøver
noget så mit spørgsmål til ministeren
og hvis ikke det er tilfældet hvad ministeren så vil gøre for at være med til at
bekræftet er enig med mig i at det er godt at vi har et helt danmark at vi sikrer kunst og kultur i hele danmark jeg har ikke nævnt noget om at man skal
nedlægge velfungerende institutioner i hovedstaden jeg spørger bare
ministerens villighed til at se på hvordan
vi får skabt et sammenhængende danmark et helt danmark hvor kultur og kunstmidler
at det da er godt at befolkningen bliver uddannet
og filmværksteder og så er det bare
at der kan være en skævvridning og at vi faktisk går glip af rigtig meget talent og at det er noget af det vi gerne
vil søren espersen lige definere hvordan man
at man i grønland nu får løst de økonomiske udfordringer
søren espersen er indstillet på at vi også fra dansk side eventuelt giver
vi kan hjælpe de børn i grønland
og være offensiv i forhold til det
det skal ske og hvornår
selvbærende er det med eller uden bloktilskud
ser claus hjort frederiksen et godt ligeværdigt tillidsfuldt samarbejde
danmark og grønland i regi af rigsfællesskabet for at komme nogle af de her meget alvorlige
udfordringer til livs
udfordringen er balancen imellem hvornår vi i danmark står og
vedtagelse om strukturelle ændringer
økonomiske perspektiver
handling det
at vi står sammen og ikke mindst arbejder sammen i
at der bliver en vej for grønland så de kan komme ud af den overordentlig vanskelig situation den dårlige økonomiske situation medfører en masse
nævnt fra alle sider det er negative konsekvenser på samfundsniveau
har også rigtig store menneskelige konsekvenser
generelt stor fattigdom og et generelt fald i det enkelte menneskes velfærd det kan vi
det vi også kan konstatere er at der er en manglende tillid fra investorerne til at gå i gang med større projekter
mellem indtægter og udgifter at
er en bæredygtig vækst i samfundet det er helt afgørende
og så også se på de muligheder der er for at skabe nye indtægter
at skabe mulighed for øget vækst grønland har rigtig mange ressourcer og de skal
kræver investeringer det kræver viden og det kræver også hårdt arbejde minik rosing
samarbejde med blandt andet københavns universitet udarbejdet en rapport der hedder til gavn for grønland
nogle muligheder som man kunne lave et samarbejde på baggrund af jeg kunne godt tænke mig
finansministeren og statsministeren ville prøve
tillidsfuldt samarbejde er at danmark og grønland ikke trækker i hver sin retning der er en fælles interesse i at vi får lokaliseret problemerne at vi finder nogle løsninger på
kæmper med nu og det er fuldstændig rigtigt at i regi af selvstyreloven
er jo at sikre at grønland kan få en stabil økonomi og ja er der behov for reformer
også se frem til at man fra grønlands side fremlægger hvilke reformer
har ansvaret for den økonomiske politik og det skal respekteres
samarbejde respektfuldt og samarbejde ud fra et ligeværdighedsprincip og at yde støtte
og yde den bistand som det grønlandske landsstyre vurderer at der er behov
og jeg på vegne af af enhedslisten ia uffe elbæk og
står og nu vil jeg gerne nævne det igen formynderisk i danmark og siger her ved vi hvad det vil være godt
burde grønland og danmark fra
og så gå tilbage til
sige det er det her vi godt kunne tænke os et fælles samarbejde om
den del mener jeg ikke at vi alene kan sige løs det grønland
har redegjort for rigtig store økonomiske udfordringer i grønland
er derfor vi er nødt til at have et tillidsfuldt samarbejde
læse det økonomiske råds
fra grønlands side men jeg mener også at der er andre muligheder som måske kan pege mere
have nogle løsningsmuligheder i sig blandt andet rapporten fra minik rosing og det er egentlig det jeg spørger til hvordan går det med opfølgningen på de
mulige steder hvor man kunne sætte ind og komme med
det skal vi heller ikke gøre vi er nødt til at tage fat dér hvor der også
at rådet anbefaler strukturelle reformer som løser de underliggende udfordringer i grønlands økonomi
det ikke er muligt her ved at stille spørgsmål
er der brug for bistand er der brug for hjælp
vi kan stå her og sige hvis grønland siger at de har brug for økonomisk
og mere varige indtægter ud af for
minik rosing var i spidsen for
område velfærdsområdet det er jo også ganske vigtigt så hvor ser finansministeren muligheden for at
eventuelt investere så uddannelsesområdet sundhedsområdet
kan nå et niveau som vil gøre reformer mulige
at de kan komme til danmark og være med til at udvikle på højt internationalt niveau
vil tiltrække kvalificeret udenlandsk arbejdskraft og ikke mindst tiltrække udenlandske virksomheder og videnspersoner
til at flytte til danmark og det kan jo skade mangfoldigheden
dansk erhvervsliv det
nogen der kan være interesseret i de kompetencer det som eleverne lærer ved at
en international skole er kompatibelt med den
viden og de kompetencer som de får på andre internationale skoler rundt i verden og derfor er det af stor betydning for tiltrækningen af kvalificeret arbejdskraft som ofte er folk som skifter job og skifter land hyppigt
skal det pointeres herfra at den her måde at
for at pleje private interesser internationale skoler er blot et supplement på linje med
en lov der gælder for frie skoler og privatskoler og nu får vi så
hundrede og tredive en som ligger ved siden af folkeskoleloven uden for folkeskoleloven
følge meget nøje og jeg vil
bliver lavet evalueringer af det her initiativ
muligt i folkeskoleforligskredsen at få opbakning til
kunne få en hjemmel til at oprette internationale skoler under folkeskoleloven så
det er en glidebane og vi skal være ualmindelig opmærksomme på hvordan det kan påvirke
de andre skoleformer
er vigtigt med de internationale skoler når vi igen tager udgangspunkt i børnene
også til danske børn med tosprogede forældre hvis det viser sig at de internationale skoler ikke kan fyldes op med børn som kommer
men jeg vil meget gerne pointere at vi vil følge udviklingen i sagen meget nøje fordi det er en lov som ekstraordinært
i den bedste af alle verdener
kunne have været oprettet i regi af folkeskolen det var ikke muligt vi har rigtig gode initiativer i øvrigt under folkeskoleloven med
at formålet er åndsfrihed ligeværd og demokrati den del er ikke med
om at det er det som de internationale børn og unge mødes med når de møder en skole i danmark
er en lidt underlig drejning som herre alex ahrendtsen kommer med her for havde dansk folkeparti reelt ønsket det ud fra en god borgerlig tankegang som jeg forventer at dansk folkeparti repræsenterer så havde man jo gjort det muligt
sidestille folkeskolen som vi kender den i dag og implicit at kunne give kommunerne mulighed for i regi af folkeskoleloven også at kunne lave internationale skoler sådan at vi havde bevaret en folkeskole og en fri
privatskole de to skoleformer er
meget vigtige for at man egentlig kan sige
til grundlovens § seks og halvfjerds der er
skolepligt vi har undervisningspligt
dansk folkeparti ikke ønsket det skal jeg stort beklage men så er intentionen i forhold til de børn der kommer hertil at de også har mulighed for at kunne klare sig hvis de rejser med forældrene videre
børn at vokse op i danmark
afgørende vigtigt at de får mulighed for at kvalificere sig på deres modersmål også i en skolemæssig sammenhæng men det var dansk folkeparti ikke interesseret i
det er en ideologisk uenighed vi er vi er meget åbne over for mangfoldighed men vi er også meget optaget af
børn skal have lov til at udvikle sig på deres modersmål
også bidrager til statskassen og betaler skat
fru jensen der betalte skat til andre folks børn det er ikke korrekt
det lovforslag som vi behandler i dag er jo som flere har nævnt
det er en lille ændring i forhold til et ganske vigtigt stort erhverv
er vigtigt synes jeg lige at give det et par ord med på vejen
sådan at danmark har meget stolte og lange traditioner
på gode dage foreslår jeg nogle gange at vi skal omskrive vores danmarkshistorie
landbrugsland men i allerhøjeste grad
kunne der godt være mere plads til i historiebøgerne men fremtiden er jo også den som vi hele tiden
derfor er det også vigtigt at vi med det maritime erhverv har øje for den åbenhed og den inspiration som kommer
omverdenen netop ved at det er et internationalt
det fylder ganske meget i det fynske
altid har været et vigtigt erhverv og også i min tid som erhvervs og vækstminister arbejdede jeg benhårdt
var svært i første omgang at tale så meget om det blå danmark men her er det altså den maritime klynge det maritime vækstteam
vi har brug for også som en indtægtskilde for vores samfund så derfor er det nødvendigt at vi hele tiden ser på om vi har de uddannelser vi har brug for og om de uddannelser har den
vi fortsat kan konkurrere på lige fod med den ganske stigende konkurrence som vi møder fra omverdenen det kræver at vi hele tiden moderniserer at vi holder uddannelserne
to date og det skal vi gøre i meget tæt samarbejde med erhvervene
fortsat er praksisnære
lovforslag og den lille ændring er jo også at vi sikrer at de er fleksible sådan
der måtte være behov for
at lovændringen kan risikere at medføre
de har en bekymring i forhold til det og ministeren svarer at forslaget
ikke nødvendiggør betydelige ændringer af institutionernes daglige arbejdsgange men det er selvfølgelig et forhold
som jeg synes vi skylder hinanden at holde øje med med og derfor vil jeg også i udvalgsbehandlingen lægge op til at vi bør indskrive at vi foretager en evaluering
til den tid så finder vi det også meget positivt at de maritime uddannelser får mulighed for at deltage i internationale uddannelsessamarbejder det fremgår at uddannelsesinstitutionerne med lovforslaget får lov til
heltidsuddannelser i udlandet som særskilte indtægtsdækkede virksomheder umiddelbart
som en rigtig god idé men
bare lige flage for
den kritik der er kommet fra danske studerendes fællesråd at det ikke må gå ud over de danske studerende og at det det heller ikke må komme til at betyde øget brugerbetaling så kvaliteten
og det skal sikres at de studerende ikke pålægges
har vi jo hovedsagelig af to årsager
kampen mod ulighed nemlig at vi skal sikre at flest mulige
forældrenes pengepung der afgør om
særlig glade for punktet der giver su berettigelse til suppleringskurset
er af hensyn til tilgangen til uddannelserne og så er der lige den detalje som jeg er meget glad for
er grønlandsordfører nemlig at man i lovforslaget sikrer
dtu stadig kan udbyde adgangskurset til diplomuddannelser i grønland det er vigtigt at vi bevarer og støtter uddannelse
fordel for vækst og sikring af kvalificeret arbejdskraft
kan bevare vores meget unikke su system
er det selvfølgelig nødvendigt at vi sørger for at folk ikke udnytter
hvorvidt det er sagligt og nødvendigt at give adgang til indkomstregisteret ministeren har svaret
den her særlige del af lovgivningen vil
er jo lige præcis at man på banen ikke skeler til hverken politiske
men alene fokuserer på sporten
hvor modsætningen mellem dansk idræts stærke demokratiske værdier og de samfundsmæssige forhold
de lande hvor der arrangeres prestigefulde
bliver for store jo det synes jeg faktisk
deltagelse der er rigtig mange som arbejder frivilligt i idrætsforeningerne og samtidig har man også der nogle stærke demokratiske ledelsestraditioner så jo i danmark
i skærende kontrast til den internationale tendens til at idrættens gennemslagskraft oftere og oftere misbruges til snævre magtpolitiske formål enten indenrigs eller udenrigspolitisk vi ser korruption og
det er nogle rigtig store udfordringer som den internationale idræt står over for det er ikke folketinget
der må afholde og deltage i de forskellige sportsbegivenheder de internationale idrætsorganisationer som placerer værtskaberne
internationale idrætsbegivenheder er private interessefællesskaber og derfor er det i sidste ende deres ledere som skal stå til regnskab for deres beslutninger
op til sportsorganisationerne selv at sørge for at de lande som er værter for arrangementerne ikke bryder med menneskerettighederne i forbindelse med afviklingen og det er også dem der
for de retningslinjer der håndterer situationer hvor værtsnationen alligevel ikke overholder menneskerettighederne men fra sfs side
stilfærdigt opfordre til
spørg de homoseksuelle om det er i deres interesse at man for eksempel boykotter eller kan vi bruge idrætsbegivenheder til også at sætte fokus på deres særlige situation
den ganske præcise tale som jeg synes
meget på sin plads vi skal jo nu arbejde blandt andet med de idrætspolitiske sigtelinjer det er ikke sikkert vi kan gøre det hele her men vi kunne jo
vi fordeler midler til idrætsorganisationer
hinanden fast på at vi vil noget med vores idræt altså at at det her med demokrati det med bæredygtighed det med fairplay
vil vi også se nogle tydelige tegn på
faktisk sker og så synes jeg vi skal passe meget på
de skal jo lige præcis gå ud og vise det som vi ønsker at de skal
faciliteter som også kan give den brede befolkning bedre idrætsoplevelser senere og at det skal være idrætsanlæg
som ikke belaster miljø og og klima så synes jeg vi er kommet godt stykke
det er hele tiden en afvejning vi skal også passe godt på vores idrætsudøvere
bare fordi der er der er penge som står og lokker dem det er noget af det jeg synes blandt andet med ungdomsholdet der tager til qatar det er fristende
og der skal vi da selvfølgelig være vagthunde fordi rigtig meget styres af penge og det styres af de der kæmpe kæmpe store events som der skal ufattelig mange penge til
ude i verden og det er der vi skal lægge vores kræfter og
i de internationale komiteer i de bestyrelser de råd hvor vi overhovedet kan komme til det men det er en knivskarp skelnen mellem hvornår vi politisk
bakker op om de internationale og også danske organisationer og deres integritet
som dyrker den frie
og støtte det jeg synes ikke ungdommen skal få det til at se ud som om alting er godt i qatar der forbeholder jeg
og nedlægge et forbud mod at de eller andre tager af sted det mener jeg ikke er en politisk beslutning vi skal tage
danmark er jo et vidensamfund og vi skal
vi er kendt for vores meget højt kvalificerede uddannelsessystem og det er sådan set kun oplagt at vi
vigtigste indsats i vores eget land vores eget demokrati for at hæve vores uddannelsesniveau