syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
at komme med nogle anbefalinger til hvordan man sikrer øget vækst
sikrer at man løser nogle af de problemer der er på for eksempel arbejdsmarkedet og så tager det altså ganske ganske mange år før politikerne viser handlekraft
model der ligger nu kan kan vi godt bakke
mere ambitiøs vi synes det ville være passende at der ikke var nogen refusion efter en år og det synes vi sådan set fordi det er hævet over enhver tvivl at refusionen påvirker kommunernes adfærd
største strukturelle problem er at vi har alt for mange mennesker på overførselsindkomst i den arbejdsdygtige alder i forhold til andre højt udviklede velfærdssamfund det er et problem
en del af løsningen på det er altså at øge beskæftigelsen så initiativer der kan gøre at der kommer færre mennesker på overførselsindkomst i danmark hilser vi sådan set velkommen
de forventede effekter af den her lovgivning ikke vildt prangende man forventer at omlægningen af refusionen isoleret set
beskæftigelsen med tre tusind personer
øger så vidt jeg husker beskæftigelsen med fem hundrede personer jeg synes det er ret morsomt at man laver en beskæftigelsesreform hvor elementerne uden om refusionen
øger beskæftigelsen med fem hundrede det kan man vel knap nok kalde en reform det er da lidt morsomt men det her trækker altså i den rigtige retning det vil trods alt
refusionssystem hen over ydelserne det synes vi er
i en økonomi det er jo morsomt det må også undre enhedslisten at når man ser rundt på landene og man ser på beskæftigelsen i de forskellige lande
hvor mange mennesker der ligesom står til rådighed for arbejdsmarkedet jo sjovt at i usa
der cirka det antal beskæftigede som ligesom
på arbejdsmarkedet så kan der være konjunkturer der gør at arbejdsløsheden stiger
men det passer sådan cirka til det antal mennesker der udbyder
gældende i tyskland og i danmark så det er sådan
man øger udbuddet af arbejdskraft så øger man også beskæftigelsen og det gør man altså med det her lovforslag ved at man skaber nogle incitamenter
kommunerne til at folk i højere grad vil stå til rådighed for arbejdsmarkedet og være på ydelser hvor de står til rådighed for arbejdsmarkedet de helt store problemer i danmark
nedbringe i nogen betragtelig grad men dem der
i stigende grad kommet længere væk fra arbejdsmarkedet og det synes vi ikke er nogen succes
på bnp per indbygger købekraftkorrigeret bnp
målt på købekraftkorrigeret bnp
den sociale mobilitet er høj i usa betyder det at der ikke er sorte huller at der ikke er problemer
er at vi har rigtig rigtig mange mennesker og det synes vi i liberal alliance er et
været borgere i andre højt udviklede velfærdssamfund faktisk havde været i arbejde
børnene i de familier vokset op og havde set deres forældre gå på arbejde det vi ved fra danmark er at den sociale arv når det kommer til at være på overførselsindkomst er enormt høj vi synes ikke det er godt at man er
det skal være en midlertidig ting så vidt
blevet en permanent ting det synes vi at man skal lave om og i det omfang
at male et skønmaleri af noget som helst jeg synes dog der måske
som er et fantastisk land men hvor der altså også er problemer jeg ved godt at der er nogle partier som ønsker at
vi har så mange mennesker på overførselsindkomst som muligt det er ikke noget ønske fra os det er et ønske fra sf det er altså ikke et ønske vi deler
en reform af vores refusionssystem som bidrager til at lidt flere mennesker kommer tættere på arbejdsmarkedet og det synes vi er
tilslutte os det her lovforslag hvis altså det her frygtelige sludder med kønssammensætning af bestyrelsen tages ud altså det er jo dybt diskriminerende over for kvinder at man laver
kvinder i to tusind og femten ikke kvinder er veluddannede dygtige og fortjener ikke at blive behandlet på den her måde i
et udtryk for balance når man går ind på økonomiministeriets hjemmeside og ser på hvad udgifterne er i de forskellige kommuner i forhold til hvad udgiftsbehovet er i de
udgiftsbehovene er efter økonomiministeriets
hvis man ser på en kommune som hjørring som modtager en masse penge
ligger seks procent over gennemsnittet af hvad andre kommuner
dybt dysfunktionelt udligningssystem
to og halvfems til tre og halvfems procent
det er sådan at hvis man ser på serviceniveauerne i kommunerne i dag så er de blevet
jo fuldstændig absurd hvis man for eksempel ser på udgiftsniveauet i hjørring kommune
hundrede og seks procent af det gennemsnitlige serviceniveau det vil sige at gennemsnitskommunen dækker udgiftsbehovet med seks procent lavere udgifter
gøre noget godt for borgerne i udkantsdanmark
det være langt mere fornuftigt at bruge pengene på andre måder man kunne bruge dem på bedre infrastruktur og
også lave en liberalisering af planloven osv der gjorde det muligt for udkantskommunerne
udligningsordningen som den har udviklet sig skaber en meget skæv incitamentsstruktur
lyngby og gentofte til at føre en offensiv
erhvervspolitik er ikke særlig store det betyder selvfølgelig ikke at de
til udligningsordningen skal nu aflevere otte million kroner ekstra og det beløb vil stige gentofte skal aflevere ti million kroner ekstra og det vil også stige
det er ikke til fordel for de helt almindelige borgere i lyngby kommune at man har den her udligning det er dem der betaler prisen det er sygeplejersken eller politibetjenten i lyngby som jo burde blive kompenseret
i lyngby kommune altså vil kunne levere det samme serviceniveau
gør i dag for langt færre penge hvis
skulle betale så meget til udligningsordningen
helt almindelige lønmodtagere i lyngby kommune og jeg skal hilse
der betaler prisen de betaler en alt for høj skat
og samtidig har de jo langt højere leveomkostninger
vi meget meget skuffede over at de borgerlige partier specielt venstre og de konservative medvirker
lovforslag jeg har været i utallige debatter
det synes vi er ærgerligt det her
er ikke noget der medvirker til en effektiv brug af
det skaber ineffektivitet ude i kommunerne at der er den her meget voldsomme omfordeling den bør reduceres
have det samme serviceniveau alle steder når man ikke har de samme indtægter
en diskussion man kan have vi synes det er fint at der er en
diskutere om der ikke skal være en eller anden sammenhæng mellem de indtægter man har og de
sådan at hvis man ønsker sig et højere serviceniveau
sætte skatten op så kan man få en diskussion lokalt om hvad man synes er rigtigt
tager man ind til christiansborg og beder om flere penge gennem udligningsordningen lobbyer for at den skal
så finder den her overudligning sted i dag det burde da være problematisk
fem og tyve milliard kroner
der også er et potentiale for effektiviseringer i mange kommuner
huske at de puljer som ordføreren refererer til er noget som kommer
system hvor de kommuner med de største strukturelle overskud skal betale til dem med de største strukturelle underskud
gentofte skal aflevere tre og halvfems kroner ud af hundrede kroner
og det er en omfordeling der har taget overhånd og som
når kommunerne ikke drives så effektivt som de kunne er jo et reelt velfærdstab der er simpelt hen ressourcer der bliver spildt
seks procent mere end hvad den gennemsnitlige kommune
udgiftsbehov bruger jeg ved ikke om de seks
at pengene ikke bliver brugt særlig fornuftigt og at man kunne effektivisere yderligere i hjørring kommune det der bare er helt sikkert er at når man har en incitamentsstruktur som den vi har i dag
ikke er særlig stort så
meget store altså det er ikke alle kommuner der er drevet lige effektivt og det man vedtager i dag er ikke med til at understøtte at de så bliver drevet mere effektivt tværtimod det synes vi er beklageligt
er et velfærdstab for danskerne som helhed
medvirke til yderligere udligning det har den tidligere formand for det konservative folkeparti sagt
nu at man engang om mange mange år
være med til at forhandle om en ny udligningsordning hvor man så vil reducere udligningen og håber man kan få indflydelse på det
om nogle år og naturligt vil være med til at forhandle pointen er at man bryder et løfte man har lovet sine kernevælgere i for
gentofte kommune at man ikke vil være med til at øge udligningen og nu gør man det
til at tale imod den udligningsordning vi har i dag i stedet for
at stemme for den og øge udligningen yderligere det var det man burde gøre det er beklageligt og det kommer fra hjertet jeg beklager virkelig at det konservative folkeparti vælger den strategi
som de gør for det er den strategi der har ført til mange mange fejl også i vk tiden og at man fortsætter
jeg bare gerne bede ordføreren redegøre for hvor stor en andel af de her en hundrede og tredive milliarder er placeret ulovligt
selskabsskat betyder færre investeringer ude i selskaberne færre investeringer i nye maskiner og ny teknologi
forbedrer lønmodtagernes
mange af de kapitalskatter som vi har i dag og kapitalbeskatningen i danmark er den højeste i hele eu og det betyder som sagt færre investeringer og dermed i sidste ende
lavere reallønninger til lønmodtagerne så mens det måske kan virke besnærende og dejligt for venstrefløjen at tale om selskabsskat og kapitalskat
skrues op glemmer man bare at fortælle at det er lønmodtagerne der i sidste ende betaler for
på arbejdsmarkedet det ved jeg at der bliver gjort rigtig meget for både i den offentlige sektor og i den private sektor og mange af de løsningsforslag tror vi egentlig også er bedst er bedst hvis de ligesom fremkommer
så synes vi det er lidt utidigt at vi nu fra folketingets side skal igangsætte
endnu en rapport på det her område det mener vi ikke der er brug for hvis det er sådan at man
partiernes side har nogle konkrete løsningsforslag som man mener vil kunne
så bring dem til til torvs og så kan vi jo snakke om dem
er altså udtryk for at man både vil blæse og have mel i munden man vil have at overenskomster fortsat skal være private
skal indgås af arbejdsmarkedets parter den del er vi enige i men så vil man også have at de skal gælde
skal opretholdes visse løn og arbejdsforhold skal der stå i loven
derfor er det et brud med den danske model når man vil indføre den her type
at tredive kroner i timen er okay
at vi bakker op om den model vi har i danmark
udgangspunktet er at løn og arbejdsforhold aftales mellem
en arbejdsgiver eller arbejdstager der kunne blive enige om tredive kroner i timen
i danmark jeg er ikke bekendt med at det sker og jeg tror
vil kunne finde mange eksempler på at det sker
de aftaler som arbejdsmarkedets parter indgår bliver overholdt så kunne man jo sende nogle ud fra
sørge for det derfor tror vi
konsekvenserne af at gennemføre en
at vi vil få et helt fundamentalt anderledes arbejdsmarkedet end det vi har i dag det vil betyde at vi politikere i langt højere grad end i dag vil skulle tage stilling til hvad
at politikerne skal det mener vi ligger godt hos arbejdsmarkedets parter som jo i dag har værktøjer som de kan tage i brug hvis det er sådan at de ønsker
og det gør de også i rigt omfang i dag
de her arbejdsklausuler som indeholder kædeansvar så skal de jo vide hvad det er de skal forholde sig til
til at stå i loven hvad det er for en løn man skal udbetale for eksempel
komme uden om det gør der ikke i dag fordi man ikke har den her type lovgivning men det vil være konsekvensen
vil være at man indfører en lovbestemt mindsteløn og det
heller ikke fra fagbevægelsens side jeg tror det fungerer ganske godt som det gør i dag
arbejdsgiverne der sammen bliver enige om hvad for nogle løn og arbejdsforhold der skal
det ved de langt mere om
ilo konventionens artikel fire og halvfems ret bredt også bredere end
gøre i forhold til hvad det er vi har vedtaget i danmark hvor det netop kun gælder
vil også udbrede det til kommuner og regioner det er der ikke grundlag for
ikke se at det tilkommer andre at blande sig i den aftale
sådan den danske model virker i dag
alle mulige andre forhold der gør at vi ikke ser lønninger til tredive kroner i timen i
er jo en konkurrence mellem arbejdsgiverne om at tiltrække arbejdskraft det er den konkurrence mellem arbejdsgiverne der også over tid presser lønnen op de må jo betale det der skal til
forhold der gør at vi har høje lønninger i danmark det
at indføre kædeansvar eller arbejdsklausuler eller noget som helst andet
for at få bygget noget end nødvendigt
færre penge at bruge til andre ting så er
bruge i uddannelsessektoren og det synes vi altså også
det vigtige er at man som offentlig myndighed bruger skatteborgernes penge med størst mulig omtanke og det er ikke størst mulig omtanke
som den danske model forstås i dag hvis det er sådan at man indfører den her type arbejdsklausuler og kædeansvar som jo gør at netop los overenskomster skal udbredes til alle
gælde for de kristelige og det ved jeg ikke om herre bent bøgsted synes er en god idé
danmarks radio og alle mulige som på en eller anden måde er støttet af det offentlige skal have arbejdsklausuler og det er et brud med den danske model det kan man ikke komme komme uden om det kan man ikke bortforklare på nogen
et tilsvarende beløb jeg mener at den konkurrence som elektronikvirksomheder i danmark er oppe imod den lønkonkurrence de
er langt langt hårdere end den som byggebranchen er oppe imod
at man vil både blæse og have mel i munden på samme tid man vil på den ene side have private overenskomster som man selv aftaler
været tanken indtil videre gælder for dem som har tilsluttet sig dem
bestemme over indholdet men man vil have politikerne til at udbrede dem til alle
at ønsket om
er et udtryk for at man er bange for international konkurrence og det skal vi ikke være vi skal i danmark ikke være bange for den konkurrence som er mellem danmark
det er noget som vi skal tage til os det er noget som vi skal være dygtige nok til at få noget godt ud af og det kan vi godt i danmark uden at indføre alle mulige
fiffige løsninger på hvordan vi kommer konkurrencen til livs
de lønmodtagere som er udsat for langt langt den hårdeste
sådan set er dem der brokker sig mindst
tænke på den lønkonkurrence som lønmodtagere i virksomheder som danfoss og
andre fremstillingsvirksomheder er udsat for den er langt langt hårdere end den som lønmodtagere i
eksempel byggebranchen er udsat for
er hele den her diskussion vel et udtryk for at grænserne for hvad der er konkurrenceudsat og hvad der ligesom er hjemmemarked
brancher fordi vi kan konstatere at vi har meget høje omkostninger ved at bygge i danmark
og det vil det her lovforslag være et opgør
skulle være problematisk at der var nogle andre der solgte det samme produkt til en
ikke noget vi problematiserer på alle andre områder der synes vi
er en god ting at der er konkurrence
nej jeg kan heller ikke bekræfte at det ikke skulle
det vil blive langt dyrere at få bygget ting det er det ene
man er jo nødt til hvis man har ansvaret at sikre sig at man så også kan betale i sidste ende og det vil betyde at man enten skal forsikre sig eller lægge noget kapital til side som i øvrigt
nødt til at holde lang tid fordi sådan
være en masse penge som ikke vil være ude at arbejde
vil være ude at arbejde i samfundet hvor det skabe ny vækst og beskæftigelse det er den ene ene ting den anden ting
overholdt det vil sige at fagbevægelsen vil underminere sin egen rolle som dem der sikrer
der er overenskomster på virksomhederne og at
i virkeligheden er i fagbevægelsens interesse
at fagbevægelsen er relativt stærk i danmark i forhold til i andre lande
at vi netop lader det være op til arbejdsmarkedets parter og ikke op til
rigtigt nok er mellem enhedslisten og liberal alliance og også flere andre partier fornemmer jeg lige præcis når det handler om løn og arbejdsforhold ligger det altså i den danske model at det er noget som arbejdsmarkedets parter står for hvorimod
offentlige myndigheder som kommer ud hvis det er sådan at der er problemer på det område
være en beskyttelse af lønmodtageren at man
som har solgt sin arbejdskraft til en arbejdsgiver går glip af frugten af sit arbejde nemlig de penge man får for
at gå på arbejde for at sælge sin arbejdskraft hvordan kan det være acceptabelt at den situation overhovedet kan opstå kan ministeren
helt absurd at man skal bede om
virker absurd på en liberal men jeg hører altså at venstre
være med til at kigge på hvordan vi så kan sikre os at lønmodtagerne får de penge som de rent faktisk har tjent ved at gå på arbejde og som
støtte det konkrete forslag men det noget man vil se på
lønmodtagere som sælger deres arbejdskraft til arbejdsgivere
et bureaukratisk system får de så ikke bedt om at få deres egne penge udbetalt og dermed mister de frugten af deres
den løn de har tjent ved at sælge deres arbejdskraft hvordan kan det være et system der beskytter lønmodtagerne og hvordan kan det
være acceptabelt at en lønmodtager kan ende i den situation
vil man ikke arbejde for at lønmodtagerne
finde ud af det men dem der ikke tjener så mange penge
mærkeligt menneskesyn sf viser
aflægger af
erhvervsvenlige et liberalt parti
beskytte folks ejendom og de her penge er jo ikke arbejdsgivernes ejendom
det er nogle penge som lønmodtagerne har tjent og det er deres renter som de
ikke noget imod at erhvervslivet får lov til at beholde flere af de penge som de selv tjener men vi synes ikke det er en god idé
lov til at beholde penge som lønmodtagerne har tjent for det er deres penge
uforståeligt at et socialistisk parti kan acceptere
så reelt om når de få har problemer med at styre deres økonomi bør man ikke
at få adgang til sin egen løn hvis man enten
lovgivningen har til formål at sikre at folk holder fem ugers ferie er der nogen der rationelt kan begrunde at alle mennesker i danmark har brug for fem ugers ferie hvis man er i tvivl om at loven vitterlig er et udtryk for formynderi kan man konsultere
ferien skal mindst femten dage gives i sammenhæng hovedferien skal holdes i perioden første maj til tredivete september hvis lønmodtageren har optjent mindre end femten dages ferie er hele den optjente ferie hovedferie
der er beskæftiget med udendørs planteavl skal have mindst ti dage i sammenhæng i ferieperioden herudover skal mindst fem dage gives i tiden fra den første maj til den enogtredivete oktober
der ikke lige får nusset med de rigtige papirer så de kan få udbetalt den manglende del af deres løn bliver det glemt eller får man ikke holdt de fem ugers ferie har man lige pludselig ikke ret til de penge man selv har opsparet og tjent
arbejdsgiverforeningerne staten og fagforeningerne fedt på tegner man en kollektiv overenskomst kan virksomhederne slippe for de regler
prisen for at være medlem af
procent af lønsummen det er selvfølgelig et sjovt sammenfald at mange lønmodtagere lige præcis betaler for at virksomhederne kan være med i arbejdsgiverorganisationerne over deres feriepenge
et sjovt sammentræf at de samme organisationer er tilhængere af det nuværende feriepengesystem
er tingene endnu mere tydelige staten har bevilget sig selv en stor del af renterne af feriepengene penge der tidligere tilfaldt arbejdsmarkedets feriefond og det er ikke ubetydelige midler strukturelt set når det samlede
på sidelinjen står fagforeningerne og ser passivt til imens deres medlemmers løn udhules fagforeningerne har mere travlt med at sikre at alle lønmodtagere får præcis fem ugers ferie end at sikre at man får hele sin løn
på men det er usympatisk at lade det finansiere i feriepengesystemet som en uretfærdig særskat på de flittige og på dem
om at få deres egne penge udbetalt ønsker man fortsat at sikre at folk holder ferie på de tidspunkter og i de mængder som
så bør man i det mindste sørge for at lave et opgør med den nuværende ordning et opgør hvor man sikrer at hverken staten eller arbejdsgiverne
som på alle måder må tilhøre lønmodtagerne andet er at pleje særinteresser uden tanke for almindelig retfærdighed
lave alle mulige aftaler med hinanden om hvordan pengene skal udbetales og så videre
fint som liberal synes
føre til en lønnedgang
forskellige ting i løbet af deres arbejdsliv og dermed har mange forskellige behov
er det efter vores opfattelse bedre at det er ude på arbejdsmarkedet at man laver aftaler de kan være mangfoldige og de kan være forskellige fordi der er
arbejdsforhold og lønninger og alt muligt andet godt i
at de ting skal blive bedre men det her er på ingen måde løsningen der sker
bestemt fn
er det man kalder ekstrem fattigdom udryddet
vil kinesiske lønmodtagere være på
man har i europa så det går rigtig rigtig godt og det skyldes ikke at man har fået fiffige idéer om mærkningsordninger
enhedslistens fjende nummer et kapitalismen er blevet mere udbredt og har løftet
naturligvis meget meget glædeligt
vil ikke have nogen som helst effekt andet end at
ikke hjælpe de mennesker som dens intention er at hjælpe
er rigtig rigtig positivt og det skyldes som sagt ikke at man har de her mærkningsordninger
kigge på arbejdsforhold i bangladesh og synes at de er forfærdelige men det vi skal huske på er jo at se tingene i en sammenhæng
heller ikke så gode arbejdsforhold i danmark vi har altså været gennem en udvikling det er
er nogle der mister deres arbejde eller at arbejdet flytter nogle andre steder hen så det bedste man kan gøre er altså at sørge for at nedbryde handelsbarrierer sørge for at markedsøkonomien får lov til at virke
jeg meget modstander af det burde man ændre ude i kina der burde være mulighed for at man kunne organisere sig frit som lønmodtager når velstanden
stiger derude siger det jo noget om hvor effektiv markedsøkonomien er
alligevel kan være med til at løfte mennesker op på et højere velstandsniveau også selv om
dansk forstand men at
er forkert tværtimod er at hvis man ser på de lande som har udbredt den
ført til elendige forhold for lønmodtagerne
at klausulerne ikke beskytter erhvervshemmeligheder kunder
investeringer der er foretaget i medarbejdere men i stedet alene er der for at stavnsbinde medarbejderne men der kan være ganske legitime grunde til at anvende arbejdsklausuler det kan selvfølgelig være fornuftigt at forhindre at medarbejdere
headhuntes til konkurrenter alene på grund af den viden de har om deres nuværende arbejdsplads og i balancen mellem disse konkurrerende hensyn går det her forslag alt for langt
eksempel alt for restriktivt kun at lade kundeklausuler gælde i et enkelt år og først at lade klausulen gælde efter seks måneders ansættelse desuden er kompensationen for at have en ansættelsesklausul meget stor
en større gruppe af mennesker vil få indsigt i detaljerne om virksomheden det kan være sundt og produktivitetsfremmende at en større gruppe af medarbejdere har stort kendskab til virksomheden og har mulighed for at komme med indspark til driften
der er særligt ved dansk erhvervsliv liberal alliance anerkender at spørgsmålet om arbejdsklausuler er et svært dilemma men vi ser ikke det meget restriktive forslag som en reel forbedring af den nuværende lovgivning
sikret sig at
fjorten vedtog
særlov som lempede for dokumentationskravet i forhold til
derfor også havde bred opbakning i folketinget det som den særlov gjorde var at veteraner som
fordi der her var tale om soldater man havde udsendt i krigszoner og som
om at være i tjeneste i en krigszone og være i krig
vi også at det var fint at man havde nogle meget lempelige krav for dem men vi kan ikke støtte at de lempelige krav bliver udbredt til alle og derfor stemmer vi nej
så det er den ene forskel der er den anden forskel er vel i sin enkelhed
psykiater og så videre for man er i danmark og kan komme
men vi synes bare det er vigtigt at man skelner mellem de to meget meget forskellige situationer og det er
også i lavtlønsområdet nej jeg vil
sagde to ting der var modstridende på talerstolen han sagde at
kunne svare sig at tage et arbejde det er to modstridende udsagn
der er et forestående valg og hvad gør man så så stykker man et lovforslag sammen som giver en bonus til langtidsledige hvis de kommer i beskæftigelse og den her ordning udløber sjovt nok
har nævnt en helt utrolig selvmodsigelse i
lovforslaget nu er det gennem stort set hele
det ironiske i det for rigtig mange danskere kan
i dag er der omkring trehundrede og tredivetusind danskere som har det som regeringens egne økonomer kalder
lille tilskyndelse til at være i beskæftigelse de har det man kalder en kompensationsgrad som ligger over firs procent
engang i to tusind og to og tyve er fuldt indfaset
være en kvart million danskere som har et lille incitament til at være i beskæftigelse og det betyder faktisk noget man kan se at beskæftigelsesgraden for den gruppe
flere gange derfor synes vi jo det er rigtigt at man gør noget ved det og derfor har vi i liberal alliance foreslået at ingen betaler skat af de første syv tusind
at det for mange specielt kontanthjælpspar ikke kan betale sig at arbejde deres kompensationsgrad ligger tæt på hundrede
meget lav beskæftigelsesgrad det er ikke hensigtsmæssigt det er ikke sundt heller ikke for de familier som ofte er på de her ydelser i lang tid vi ser at der er en social arv
børn har meget stor risiko for selv at ende på de her ydelser med alt hvad det indebærer af sociale risici så der skal gøres noget ved
at det for rigtig mange ikke kan betale sig at arbejde men det her lovforslag er ikke svaret det er rent
valgflæsk det er en regering der bruger to og firs million kroner
ud i valgkampen og sige se vi har gjort noget ved
er ikke seriøst det er et strukturelt problem at det for mange ikke kan betale sig at være i beskæftigelse og det ordnes ikke med en midlertidig
det skal vi nok huske i valgkampen at man nu tror på i socialdemokratiet
hvad det er for nogle ydelser man bare kan gå ned og få og man skal jo være berettiget
eksempelvis kontanthjælp det har man ret til i danmark ligesom man har ret til dagpenge og så videre
men det er jo også sådan at hvis man
står til rådighed for arbejdsmarkedet når
som har fået en ledig ud som ikke havde lyst til det arbejde
anvist til
ikke været ude i virkeligheden og talt med folk der
hvis man bliver anvist
på de ydelser det kan lade sig gøre på trods af alle de rådighedsregler som
noget ud af at være i beskæftigelse er et incitament til det det påvirker gruppen
at det at man rent faktisk får noget ud af at være i beskæftigelse betyder noget
som er i beskæftigelse det er velbelyst og det er også bare sund fornuft at det selvfølgelig betyder noget er det det eneste der betyder noget nej det er det ikke
eneste der betyder noget men det er en af de faktorer som vi kan gøre noget ved herinde fra christiansborg og som rent faktisk betyder en hel del og det bør vi gøre noget ved
kompensationsgraden meget meget høj og man kan bare se
den gruppe hvor kompensationsgraden
være en rettesnor at man herinde i det mindste viser respekt for de aftaler der bliver indgået
hos revisorer og ejendomsmæglere uden retskendelse advokatrådet har skrevet i deres høringssvar
ret vidt flere borgerlige liberale partier
kørt kampagner på at nu må der sættes en stopper for statens ret til at komme ind på privat ejendom uden en retskendelse
vi kan finde opbakning hos vores borgerlige liberale venner til at
støtte det ændringsforslag vi har her
får slettet det i lovforslaget der giver
erhvervsstyrelsen ret til at komme ind på folks ejendom uden en retskendelse
end det her lovforslag gør
det her lovforslag ved at sænke registreringsafgiften det var sikkert også noget man kunne finde flertal for jeg er sikker på at dansk folkeparti også gerne med til at at sænke registreringsafgiften og frem for alt
branche hvilket forvrider økonomien
mere liberalt at sænke
man gør med den her ordning man kunne have øget beskæftigelsen mere og
end at give erhvervsstøtte til en bestemt branche
man godt ved at det virker
rent faktisk virker det bringer folk i beskæftigelse
kontanthjælpssystemet i dag for eksempel et ægtepar med to børn som efter
husleje varme el og daginstitutioner har femtentusinde og trehundrede kroner
fra det som en tilsvarende familie har hvis de tager et arbejde til mindstelønnen på for eksempel hk området eller i industrien altså mindstelønninger som den danske fagbevægelse
et problem for en socialdemokrat at fagbevægelsen og arbejdsgiverne aftaler nogle lønninger
meget lidt ud af at være på arbejde er beskæftigelsesgraden meget meget lavere end
mellem selve boligen og haven
og dermed har en have er er det en sondring som er ret ligegyldig
når vi går ind over tærsklen til vores matrikel
lige så meget hjemme i vores have som vi er når vi
ønsker jeg og rigtig mange andre mennesker ikke at myndigheder kan komme på vores grund uden en dommerkendelse det mener socialdemokratiet så ikke er vigtigt og det synes jeg
ville det netop være i strid med grundloven derfor var man nødt til at indføre den her lovgivning man var nødt til at lave den her hjemmel der gjorde at skat ikke skulle tage hensyn til
er der nogle klare spilleregler for derfor er det ikke en opgave for myndighederne at kontrollere om de overenskomster er overholdt det er ikke en opgave
for for myndighederne det er det der vil være et brud på den danske model altså hvis vi siger at det er myndighederne der skal opretholde dem
så godt afskaffe tillidsmænd og alle mulige andre og så bare sige at det er noget myndighederne tager sig af
man skal være opmærksom på når man fra alternativets
godt ved hvad den danske model går ud på det gør man ikke
skal kontrolleres af offentlige myndigheder det vil være et fundamentalt brud på den danske
aftaler derude overholdes
en opgave for domstolene det har vi arbejdsretten
der kan tage sig af det er ikke skats opgave og bevæger man sig ind på det territorium
er mindre vigtig end at vi har en fuldstændig effektiv skatteopkrævning
man altså ikke hvad skal man sige tvivlen komme retssikkerheden til gode og man vægter det mindre end en effektiv skatteopkrævning hvis det
og forbrugerstyrelsen og ministeriet har alle været dybt involveret i tilblivelsen af
at borgerne får mest for deres skattekroner når det offentlige køber ind på deres vegne
kunne vi godt tænke os at skatteborgerne havde mulighed for at beholde flere af deres egne penge således at skatteborgerne i højere grad selv bestemte hvad deres penge blev brugt til
være den bedste måde at sikre på at borgerne får mest værdi for deres penge men det er nu vigtigt med
nye forslag udbudslov idet kommuner regioner og stat køber ind for over tre hundrede milliard kroner om året
vigtigt at den lovgivningsmæssige ramme er fleksibel og gennemsigtig og frem for alt sikrer en effektiv konkurrence
at der her er tale om meget kompliceret lovgivning at påstå andet ville være forkert
at den her lovgivning
efter et par år således at vi kan få mulighed for at se på om der måske er nogle ting der skal ændres
unødvendig høj vurderingen er dog at den her lovgivning vil give besparelser i størrelsesordenen otte hundrede million
at parterne også bliver inddraget i den proces det er yderst vigtigt og
op på om det også er det der er tilfældet og om der er tilfredshed med de vejledninger der bliver udarbejdet efterfølgende men vi kan støtte det her lovforslag som er en genfremsættelse og
er identisk med det lovforslag som den tidligere regering fremsatte jeg er klar over
er visse mindre ændringer
lovforslaget før valget og vi kan også støtte det
udtryk for at der bliver foretaget noget der er ulovligt det jo ikke ulovligt at en virksomhed har sit hovedkvarter placeret i et andet land end danmark og betaler skat i det land
skattely det er en virksomhed sælger nogle varer til
en kommune i i danmark er det så udtryk for at de er i skattely fordi de ikke betaler skat i danmark den definition er sf jo nødt til at blive en lille smule klar på hvis det er sådan at der er en virksomhed der foretager sig noget decideret ulovligt så er der jo
tilrettelagt med det som tema
nu laver man så en dagpengereform som mindsker beskæftigelsen og så ved jeg godt at ordføreren vil sige ja jo men den understøtter jo den dagpengereform der blev lavet i to tusind og ti men den
var jo lavet den stod fast og den øgede isoleret set beskæftigelsen med femtentusind personer det man gør nu
vækst og velstand i forhold til andre lande vi har haft den fjerdelaveste økonomiske vækst af de fire og tredive oecd
og tredive løsningen på den udfordring er at flere mennesker bliver flyttet fra overførselsindkomst og ind på arbejdsmarkedet
en forudsætning for at danmark udnytter det velstandspotentiale som vi har vi har langt flere på overførselsindkomst i danmark i den arbejdsdygtige alder end i de højtudviklede
derfor er der også blevet lavet reformer i danmark gennem de sidste tyve år hvor man har prøvet
alt sammen i erkendelse af at alt for mange mennesker i danmark var uden for arbejdsmarkedet og at det var et
problem for vores velstand
synes vi det er ærgerligt at man ikke viser det det politiske mod det politiske ansvar som er nødvendigt i den situation danmark står i
have bidraget yderligere til at øge beskæftigelsen i i danmark det gør den reform som
sov flertallet vedtog ikke den mindsker beskæftigelsen i danmark
der er nogle lavthængende frugter i dagpengesystemet
ville have øget beskæftigelsen lad mig nævne tre ting
vi er det eneste land hvor man kan gå direkte fra uddannelse og ind i dagpengesystemet uden at have betalt til forsikring man skal bare melde sig ind
taget fat på kompensationsgraden i dagpengesystemet for langt de fleste kan det betale sig at arbejde ingen tvivl om det men i bunden
der store incitamentsproblemer og det viser sig også at når man ser på den gruppe
at deres beskæftigelsesgrad er langt lavere end hos andre så man burde
ledige og hjælpe dem tilbage på arbejdsmarkedet det incitament har a kasserne
lavthængende frugter i dagpengesystemet
der til hver en tid ville være titusind flere mennesker som var i arbejde i stedet for at være på dagpenge det havde gjort danmark til et rigere og mere
beklageligt at det politiske mod ikke var til stede i folketinget og at det her handlede mere om
om at få lukket den her aftale og få ro på diskussionen i stedet for at tage fat på diskussionen om hvordan
liberal alliance og det konservative folkeparti undrer sig over at aftalepartierne er tilfredse med at have indgået en aftale om dagpenge som reducerer beskæftigelsen i danmark danmark har haft den fjerdelaveste økonomiske vækst i
de sidste tyve år og vi har udsigt til den kun sjettelaveste vækst frem mod
og tredive det ansvarlige havde været at lave en aftale som havde bidraget til at øge beskæftigelsen og dermed velstanden i danmark
indkøbe den nyeste teknologi til sygehusene når borgerne skal behandles har mulighed for at levere den bedste uddannelse til
børnene og hvor også
det er en af forudsætningerne for at have gode og trygge liv
man bare sige at vi er udfordret i forhold til at generere velstand i danmark
det er jo de to ting man er nødt til at veje op mod hinanden altså det som herre
at de ændringer der er lavet i dagpengesystemet
mest generøse og gavmilde dagpengesystem i hele verden og
vores opfattelse også rum til at lave ændringer i det system
rigtig rigtig god forsikringsordning
system som de har betalt ind så kan de ikke altid få
at man gik i retning af at der i højere grad var en sammenhæng mellem hvad man betalte ind og hvad man rent faktisk kunne
man kan få mere end firs procent af det man kan få ved at være i arbejde
det faktisk mindsker mobiliteten og det er ikke hensigtsmæssigt
sådan set enige om at det er godt med mobilitet men den mobilitet er der ikke i bunden af arbejdsmarkedet
det giver så mulighed for at nogle flere kan komme ind
jeg også kun kan tro er vigtigt for socialdemokraterne at folk er en del af og det er jo en af de mørke sider ved den måde vi har indrettet os på
rigtig rigtig mange mennesker i danmark flere end i andre højtudviklede velfærdssamfund ikke er en del af det
som har det man kalder en lille tilskyndelse til at være i beskæftigelse og
en anden dag men det kan jeg dokumentere
det her med a kasserne til allersidst det er jo sådan at a kasserne modtager nogle penge fra kontingenterne men sender dem alle sammen videre til staten vi så gerne at de fik lov til at beholde nogle af de penge og selv var med til at finansiere det sådan at hvis de var bedre
bare til allersidst sige at det der sker når man laver nogle reformer også når man reducerer nogle ydelser at det kan godt være at det skaber noget utryghed på den korte bane men det det jo gør er at
livsindkomster og højere indkomster på sigt og det skaber en bedre langsigtet tryghed og den synes
sænke selskabsskatten
onde mennesker som synes man skal være efter folk på kontanthjælp det gjorde sf vel fordi man også mente at der skulle være et incitament for unge mennesker til at være i beskæftigelse
fanges i et kontanthjælpssystem og effekterne har også vist sig
bidraget til at antallet af unge mennesker på kontanthjælp er faldet at flere er kommet i beskæftigelse er det ikke en god ting er det ikke en god ting at når man laver ændringer blandt andet af ydelsesniveauerne
til at nogle mennesker kommer ind på arbejdsmarkedet får højere
nu er den her aftale lukket det respekterer vi der er et politisk flertal bag men de udfordringer danmark
havner i en situation som den vi havnede i i nullerne
behovet for at udvise rettidig omhu er vel ikke forsvundet fordi man nu har lukket en politisk aftale
havde også lavet en dagpengereform i to tusind og ti
økonomi stod over for på det pågældende tidspunkt jeg kender godt historikken men sagen
i to tusind og ti var at man
haft regeringsmagten i over otte år og man var villig til at sige alt
man tog så delvis et ansvar da man kom i regering ved at løbe fra alle de valgløfter man havde givet men i synes grundlæggende at det her er en fornuftig reform
det lyttede den tidligere regering til derefter satte arbejdsmarkedets parter sig så sammen
det store hele er blevet til det lovforslag vi behandler i dag men når det bliver fremlagt som om
er et udtryk for en frivillig aftale mellem arbejdsmarkedets parter
det altså forkert arbejdsmarkedets parter og i det her tilfælde arbejdsgiverne fik at vide
det er jo frivillighed med en pistol for panden
for dårligt arbejdsmiljø og lade dem være som har styr på tingene over de sidste ti år i danmark
arbejdstilsynet blevet tilført stadig flere ressourcer det er sket på trods af at omfanget af anerkendte arbejdsskader har ligget på et stabilt niveau
sidste krone man ligesom putter i et område sådan er det afkastet af investeringen er naturligvis faldende jo flere ressourcer man bruger på området
er en udmøntning af en aftale mellem den tidligere regering dansk folkeparti venstre og det konservative folkeparti om
en styrket arbejdsmiljøindsats lovforslaget medfører bla
at arbejdstilsynet i højere grad bliver risikobaseret arbejdstilsynet skal i fremtiden målrette deres indsats mod de virksomheder hvor der er problemer med arbejdsmiljøet
det er et skridt i den rigtige retning som vi finder godt
dog godt at man kunne have været mere ambitiøs på det her område når man læser lovforslaget kan man konstatere
forventes at medføre færre omkostninger for
på det her område er færre regler
jeg har et helt katalog af eksempler
eksempel være en virksomhed med få ansatte en lille startupvirksomhed som får at vide at de skal købe plader
deres stole på kontorerne kan rulle på uden at der er noget ønske om det eller at der pludselig bliver ændret praksis sådan at
skal man have sikkerhedssko på når man går ud på lageret for at hente noget altså ting som ikke har ret meget med sikkerhed at gøre men som besværliggør hverdagen ude på virksomhederne unødigt
være bevidste om at det der først og fremmest sikrer et godt arbejdsmiljø i danmark
de mange mange milliarder vi bruger på det det er at vi har en kultur rigtig god kultur
ude på virksomhederne hvor arbejdsgivere og lønmodtagerorganisationer arbejdsgivere og ansatte i det hele taget arbejder sammen med det fælles mål
have et sikkert og godt arbejdsmiljø og vi har formentlig det bedste arbejdsmiljø i verden der er i hvert fald ikke andre lønmodtagere i verden der er så tilfredse med at gå på arbejde som de er i danmark men
er nogle tidsler mener vi overordnet set at det her lovforslag
vi nok aldrig helt af med men det betyder jo ikke at man ikke skal være fornuftig i forhold til at prioritere ressourcer til et område og vi mener ikke det er fornuftigt at tro på at jo flere ressourcer man
specifikt det her område jo færre arbejdsskader kommer der der vil ske arbejdsskader
at hvis vi for eksempel fordoblede ressourcerne til det her område så ville vi se en halvering af arbejdsskaderne sådan sådan fungerer
arbejdsskader og har relativt få arbejdsskader i danmark er at vi har et rigtig godt samarbejde ude på virksomhederne
helt overordnet på arbejdsmarkedet er store konflikter mellem arbejdsgivernes ønsker og lønmodtagernes ønsker altså ordføreren synes efter min opfattelse
hvor arbejdsgivere og arbejdstagere ikke arbejder sammen det synes jeg ikke er en korrekt gengivelse
de arbejder sammen om at løse de her problemer og det synes vi er rigtig godt
arbejdsskader og så opsummerer man det til et beløb men jo ikke de anerkendte arbejdsskader det vil sige
som jo ikke bliver godkendt
sige anerkendt som arbejdsskader
manipulerende at stille
det andet er at jeg synes at de besparelser der er lagt op til på finansloven
fornuftige set i lyset af at vi netop bruger rigtig rigtig mange ressourcer på arbejdstilsynet i danmark
man nu laver en lovgivning hvor man siger at nu målretter man i højere grad de ressourcer mod de virksomheder hvor der er
præmissen om at jo flere ressourcer man
hvor stort sygefraværet er synes jeg vi skulle komme i gang med at udlicitere rigtig mange opgaver til de private
der er sygefraværet langt langt lavere så det vil være en fornuftig vej at gå det private er tilsyneladende langt bedre til at skabe et godt arbejdsmiljø som giver lavere sygefravær så lad os komme
som den her type lovgivning indeholder vi mener faktisk at det udgør et demokratisk problem idet jeg tror det er meget meget svært for os der
konsekvenserne af dem det her lovforslag gennemfører det her ucits
penge og realkreditinstitutter samtidig
får mulighed for at oprette den her prisportal lovforslaget er en del af en udmøntning af en aftale fra to tusind og fjorten som la ikke var en del af
vi kan derfor heller ikke støtte
tror ikke på at den her prisportal kommer til
og vi køber ikke helt argumentet om at fordi
skal det offentlige oprette en sådan prisportal
går man jo også videre med det her lovforslag idet man giver finanstilsynet mulighed for at oprette andre former for prisportaler eller i hvert fald at prisportalen bliver mere omfattende og dermed kommer til
gå ind på områder hvor der allerede findes private leverandører af sådanne ydelser og det kan vi ikke gå med til
får finanstilsynet endnu en gang øgede beføjelser
handler det om at lovforslaget giver mulighed for at finanstilsynet får adgang til at gå på
det er advokatrådet i
høringssvar meget skeptisk over for de noterer sig at finanstilsynets kontrolbesøg som udgangspunkt skal foretages varslet og ud fra en risikobaseret tilgang
finder advokatrådet at disse bestemmelser som der bliver lagt op til her udgør en undtagelse til grundlovens grundlovens udgangspunkt om boligens ukrænkelighed og derfor
kritisk at man nu giver finanstilsynet de her beføjelser jeg ved der er andre borgerlige partier blandt andet det konservative folkeparti som har været meget kritisk over for at man giver myndighederne yderligere beføjelser til
gå på kompromis med grundlovens § to og halvfjerds
håber vi jo selvfølgelig også at vores gode venner fra det konservative folkeparti vil være kritiske over for det her element i lovforslaget
helt grundlæggende er fornuftigt det mener vi ikke i liberal alliance
helt simpel prisregulering af et produkt på det private marked prisregulering er ikke godt for forbrugerne det forvrider markedet det hindrer innovation det hindrer
fremskridt nye produkter som selvfølgelig kan være svære for politikere at forestille sig
kunne være hvad der kan ske i fremtiden
bør politikere også afholde sig fra
det her lovforslag er udtryk for
her tilfælde kan en minister sidde og bestemme
så er den løsning der er fundet her sådan set pragmatisk og fornuftig da vi er medlem af eu så skal det jo være sådan her så skal den her lovgivning implementeres
som grundlæggende ikke er i forbrugernes interesse for det er ikke i forbrugernes interesse at man har prisregulering
på det private marked for det er det er ikke i forbrugernes interesse på den lange bane
beløb til at falde ud
reformer og hvilke frygtelige konsekvenser de har reformer som man selv har stået bag og
over nogle nedskæringer på arbejdstilsynets område hvor man i øvrigt har omlagt indsatsen fuldstændig
vi lever længere folk er tilfredse med deres arbejde beskæftigelsen buldrer derudad for de
er det bare helt utrolig tyndt at høre en
socialdemokratiet stå og sige at det som
en arbejdsgruppe og at
meget fornuftige reformer der er blevet
år reformer som var fuldstændig nødvendige fordi virkeligheden var den at den indretning af velfærdsstaten som
før to tusind og seks var af en sådan karakter at det simpelt hen ikke hang sammen der var dundrende kæmpestore strukturelle underskud på de offentlige finanser
var det nødvendigt at der blev
det er fortsat nødvendigt at der bliver lavet reformer
selv om der nu er sådan rimelig balance på de offentlige finanser når vi kigger ud i fremtiden
stadig væk til meget lav økonomisk vækst vi har haft
kun sjettelaveste vækst blandt alle
og tredive så noget af det der er unikt ved danmark nemlig
truet og derfor er det nødvendigt at vi fortsat laver reformer der får flere mennesker ind på arbejdsmarkedet og da specielt når det handler om mennesker som er fuldt arbejdsdygtige
grupper på arbejdsmarkedet for hvem beskæftigelsen stiger allermest
velfærdsaftalen og specifikt selve
bidrager til at løfte beskæftigelsen med halvfemstusind personer i
og syvogtredstusind personer i to tusind og fyrre
er altså tale om en reform
som er ambitiøs og det er også godt at vi kigger på om man skal sætte pensionsalderen op
der synes vi jo det er værd at bemærke at
havde sat pensionsalderen efter den faktiske
skulle vi ikke sætte pensionsalderen op til otte og tres nu
vi sætte den op til ni og tres en halv derfor synes vi sådan set også at det ville være fornuftigt
kigget på om det er hensigtsmæssigt at man altså kun kan sætte pensionsalderen op med
hvert femte år fordi vi jo er i den glædelige situation at at levealderen
bestemt opfordre til at man gør og vi tror i øvrigt også at det kommer til at ske på et tidspunkt vi faktisk ret overbeviste om
gøre det nu for dermed også at høste gevinsterne ved en sådan ændring hurtigere men vi kan naturligvis støtte det her
det også være fremover så det mener jeg der er taget hånd om i vores forsørgelsesystem
at det jo ikke er nogen overraskelse for folk der følger lidt med i politik at fagbevægelsen
enhver arbejdsmarkedsreform der bliver lavet i danmark det synes vi er ærgerligt fordi de arbejdsmarkedsreformer der er blevet lavet gennem de sidste mange år har medvirket til at danmark er et mere velstående land det er jo en fagbevægelse som aldrig
kommer med konkrete løsningsforslag på de udfordringer der er og de er
regningen op i form af alle de mennesker som blev skubbet ud af
det synes jeg ikke har været et udtryk for ansvar
meget svært ved at tage ansvar ved at få nogle af de mange indvandrere vi har i danmark ind på arbejdsmarkedet
andre ting så jeg synes alt for ofte fagbevægelsen mangler at tage ansvar
udvikling af det her samfund
noget som den socialdemokratiske regering havde specielt meget succes med i forhold til fagbevægelsen kunne de heller ikke tage ansvar men vi står helt bag de nedskæringer der er
indsatsen et risikobaseret tilsyn og det synes vi er fornuftigt og dermed mener vi også godt at der kan spares i øvrigt stod de bevillinger
dygtig til at tage ansvar for samfundsudviklingen i danmark gennem de sidste mange år det har været fuldstændig afgørende at der er blevet lavet reformer det har det
som fagbevægelsen havde været fortaler for den kæmpestore velfærdsstat der blev bygget op simpelt hen ikke var holdbar
været imod langt de fleste af dem alle dagpengereformer kontanthjælpsreformer førtidspensions
eksport kredit fonden ændres til at blive en selvstændig offentlig virksomhed og der kommer en anden bestyrelse uden statslige embedsmænd men med folk som har
nogle lidt mere relevante
støtte hvis det havde været oprettelsen af
er jeg ikke sikker på at vi havde støttet det men det er ikke det der er tilfældet
undtages fleksboliger i landzoner generelt fra planlovens krav om landzonetilladelse ved genoptagelse
bliver der mulighed for at give bindende forhåndstilsagn om fleksboligtilladelse til andre personer end boligens aktuelle ejere
et skridt i den rigtige retning men der er set fra vores synspunkt stadig væk lang vej i forhold til at give kommunerne
sådan at de kan indrette sig forskelligt hvis det er det de ønsker
deres borgere har og det kan jo være forskelligt fra kommune til kommune men vi støtter altså
end noget andet land i verden
dobbelt så meget som man gør i sverige nytteværdien af de ekstra milliarder vi bruger er forsvindende lille