syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
socialdemokratiets angreb på friskolerne regeringen vil spare tre hundrede million
som ikke mindst er udbredt uden for de største byer det er et hårdt slag for provinsen som i forvejen må lide under
med til at udbrede hurtigt bredbånd i de mere tyndt befolkede dele af landet
med budskaber om at det er uansvarligt at spare på uddannelse
der skal sikres uddannelsestilbud også uden for de store byer så sent som i går var der et samråd i udvalget for landdistrikter og øer med forsknings og uddannelsesministeren om netop uddannelse i landdistrikterne jeg havde håbet på at blive klogere
ikke referere fra lokalet men jeg kan bare sige at jeg ikke var meget klogere på regeringens ambitioner da jeg kom ud af lokalet end da jeg gik ind i
er måske også derfor at regeringen jo stadig gerne vil skære i
til friskolerne som finansminister nicolai wammen udtrykker det ifølge drs nyhed om at regeringen dropper
han siger det er der ikke enighed om blandt de partier som vi forhandler med derfor kommer det ikke til
landets fri og privatskoler regeringens angreb på friskolen er pakket ind
en teknisk jargon om at de
så galt men det betyder jo altså tre hundrede million
koblingsprocenten er jo netop udtryk for at en elev i en friskole får mindre i tilskud fra staten end en elev i en folkeskoleklasse
kun får en og halvfjerds procent af hvad en folkeskole får i tilskud per elev
dødsstød hvis tilskuddet sænkes så dramatisk så derfor håber jeg da meget vi i dag kan blive enige om at skabe en sikkerhed for de her skoler så de ikke hele tiden skal gå i usikkerhed
går den anden vej kan vi være der i morgen eller kan vi ikke være der i morgen lad os få koblingsprocenten fast og derfor støtter vi selvfølgelig liberal alliances forslag om at fastlåse den
ikke at støtte det her forslag
har gentagne gange gjort det klart at man ikke ønsker at forringe forholdene for
friskolerne og de private grundskoler når man vil det og vi siger også
som sådan set passer meget godt med hvad enhedslisten
hvad i alverden er det så der gør at vi ikke kan fastfryse det på det niveau og ligesom give skolerne den sikkerhed at de ved hvad de har at gøre med
helt tydeligt at den nuværende regering kun midlertidigt har sat det her i bero de har anerkendt at man ikke i den her finanslov kan gøre det men
vi sige nu vi sikrer skolerne faste forhold vi sikrer dem ordentlige forhold så kan vi komme
videre skolerne kan komme videre og regeringen
har et rigtig stort problem i forhold til at fordele de midler der er så vi kan sikre at alle kommuner kan opretholde en
folkeskole det er et helt problem for sig og det skal vi selvfølgelig have løst det går vi også ud fra at den nuværende regering tager fat på men jeg forstår stadig væk ikke
giver yderligere problemer hvorfor så ikke fastholde den altså hvad er enhedslistens argument for ikke at stemme for det her forslag andet end at det er liberal alliances
jeg kan så undre mig over at man siger
okay vi er i danmark
jeg tænker at når statsministeren nu i åbningstalen her i folketinget sagde hvornår
og engelske og franske og alle mulige andre navne og ikke danske navne så hvad er det lige for nogle nogle tyske og engelske navne
som vi skal skal godkende og som gør at
at det skulle være almindelig forståeligt
at have tyske eller engelske navne altså jeg kan stadig væk tænke at okay cbs hvorfor
er fint at have nogle udenlandsk klingende navne ved siden af i forhold til at man gerne vil kunne omtales ude i verden
forståelse for men at navnet på en dansk
danmark ikke skal være dansk det forstår jeg
det er folketingets opgave at tage fat i noget når det ikke fungerer
her har et problem og når vi har en
børne og undervisningsminister som også klart siger
så synes jeg faktisk at det er noget vi bør tage op når vi har skoler der hedder tradium og college tre hundrede og tres og zealand og learnmark og jeg ved ikke hvad
er det så ikke folketingets opgave at tage fat i det og sige til ministrene at
den alvorligt og kigge på
ordføreren ikke at man skal tage fat de steder hvor vi nu ikke forstår deres navne
at det er glimrende med kaffe og vi drikker gerne kaffe med både ministeren og alle mulige andre der måtte invitere
godt grundlag for det kaffemøde at vedtage det her beslutningsforslag som jo egentlig bare pålægger regeringen at gennemgå reglerne for navngivning af uddannelsesinstitutioner og komme med forslag til hvordan det kan sikres at uddannelsesinstitutionerne får danske navne
rigtig godt princip men vil samtidig
af både statsministeren og børne og undervisningsministeren som navne der rent faktisk ikke lever op til det som vi står og taler om her at vi gerne vil
så så hvordan kan det være at at det radikale venstre ikke vil være med til at vedtage et forslag der egentlig bare handler om at vi kigger på hvordan vi kan justere på reglerne så vi er sikre på at vi får lavet en kontrol af de navne og
set ikke så meget til bortset fra at der måske skal strammes op om
have nogle gode og forståelige navne
enige om at vedtage det her forslag så vi kan komme videre og få skabt et system
være på engelsk
et problem for rigtig mange unge nej det tror jeg
men det vil være et problem for nogen
hvorfor må uddannelsesinstitutioner ikke have danske navne det forstår jeg ikke at man også skal kendes internationalt forstår jeg godt men det betyder jo
engelsk som man så kan bruge i den korrespondance man eventuelt skal have med resten af verden så så jeg forstår stadig væk ikke helt hvorfor vi egentlig ikke kan vedtage det her forslag og hvorfor vi ikke kan sikre at vi får nogle ordentlige navne
bestyrelserne rundtomkring selvfølgelig så vidt muligt vælger de bedste navne de kan og i mange tilfælde
ordføreren også nævner i sin ordførertale
har vi jo navne som learnmark og tradium
har også et system hvor det skal godkendes
hvordan kan det være at sf har noget imod at bruge det system vi har til at sikre at vi også får gode
sikre at netop de navne som vi er enige om er smuttet igennem og
stoppet en anden gang så hvorfor kan
her hele tiden og jeg har også prøvet at lytte efter
for sproget udvikler sig og navne kan også udvikle sig over tid jeg tænker dog stadig væk at en handelsskole burde hedde en handelsskole og et gymnasium burde hedde et gymnasium det er i hvert fald det som jeg har et billede af at langt de fleste i den danske befolkning
at forstå og det er for mig afgørende for en uddannelsesinstitution i danmark at det er forståeligt for danskerne hvad det er for en institution
og hvad der foregår på den institution så det er egentlig det
navne skal godkendes og så siger
men det skal også være de unge over hele landet og jeg tror ikke at ret mange unge i det område jeg kommer fra har helt styr på hvad cbs er de ved nok hvad en handelsskole er og deres forældre gør i hvert fald
lave det her målrettet mod en lille elite
benævnelser og nogle navne som er forståelige for det jeg vil kalde den brede befolkning også dem der bor på fyn
ikke at de her fancy engelske navne egentlig siger
hovednavne kunne støtte forslaget vores intention er jo ikke at man ikke også kan have et internationalt navn der retter sig udadtil
i dansk folkeparti at man bør have et dansk navn der siger på dansk
gøre noget jeg undrer mig
støtter forslaget for det er jo ikke et spørgsmål om at lave flere regler det handler sådan set bare om at kigge på de regler der er
det kan da godt være at man skal skrive ind at man
det kunne da være en glimrende ting det kunne vi jo tage ind i den kaffesnak som jeg tænker vi får specielt
på baggrund af den vurdering af reglerne som det her forslag jo lægger op til
for alting men det vi taler om i dag er danske uddannelsesinstitutioner placeret i danmark der retter sig mod danske unge og voksne der skal tage en uddannelse
det er ikke fordi der sidder så mange i salen mere men
der er måske nogle derude der lytter med jeg synes det har været godt at få
det her forslag for to år siden hvor
folketinget hvor statsministeren jo
sagde hvorfor er vi holdt op med at kalde ting det
en helt unødvendig fremmedgørelse
har børne og undervisningsministeren i avisen danmark
det beslutningsforslag som vi har her
at problemet med det er at det ikke går langt nok
at navne skal være danske for mig handler det også om at man skal afkode hvad det er
set fuldstændig enig i og jeg vil
jeg ikke lige fået med i første omgang men det skriver vi gerne ind hvis det
for at få regeringen til at bakke op om det her forslag og til at gennemføre det
vis forventning til at forsknings og uddannelsesministeren i dag ville gå
ligesom mette frederiksen gjorde for et par år siden
studenterkørsel til andre grupper end studenter
det havde jeg en lille forhåbning om ville ske i dag
så må vi jo tage den en anden gang
og jeg hører også en invitation
vil venstre gerne være med og jeg tror der er flere partier så
bliver så rigtige som
jeg egentlig bare sige sige tak for debatten og
mig til at følge hvordan ministrene som det jo er
for jeg hører også en enighed om at nogle af de navne der findes i dag ikke er så
man derude lige revurderer
rent faktisk bliver til noget
for det danske sprog og måden man bruger det på fordi vi er bekymret for at man er på vej til at tillade begrænsninger på sproget
ikke selv vælger men som påduttes en og styres af andre den konkrete anledning til forespørgslen var to nyhedshistorier
københavns universitets institut for kunst og kulturvidenskab hvor institutlederen har sendt en mail ud
opfordrer til at undgå at bruge kønnede betegnelser som damer og piger eller gutter og drenge og i stedet bruge kønsneutrale betegnelser
foreslå rettelser til danskerne hvis de ikke bruger inkluderende ord for eksempel nej til politimand formand
forperson eller person med demens det kan virke som ubetydelige tiltag og vi bør vel også tage hensyn men skal der ikke være en grænse kan vi ikke blive enige om at stå fast på at vi ikke vil dikteres hvad vi må sige
regeringen redegøre for hvordan den vil undgå at disse tiltag til nysprog udvikler sig til en glidebane samt hvordan regeringen fremadrettet vil sikre sproglig pluralisme
vil gøre ved de her udfordringer
og justeret på nogle ting det er rigtig godt
en techgigant og det kan godt være at ministeren mener
tænke sig at et amerikansk firma skal ind
det vil anbefale danskerne at skrive når de skriver i tekstbehandling er ikke helt så harmløst i mine øjne i hvert fald for det
bliver påvirket af det hele tiden og hvem er det der skal bestemme det skal det være nogle i et eller andet hovedkontor et eller andet sted ude i verden der synes at nu må vi ikke bruge det ord eller nu må vi ikke bruge det ord
klart svare på hvad
den udfordring som det altså vil give os
men som det også fremgik af både
det her jo lidt en tendens i tiden og vi mener altså ikke at det er så harmløst
på det vi er bange for kan være en glidebane derfor skal vi tage det alvorligt vi havde
vi havde historien med afsyngningen
den herinde hvor mange unge blonde piger er til stede vil alle være krænkede hvis vi gjorde det
til at nogle følte sig krænkede ikke fordi der har sagt noget direkte eller i relation til dem men bare fordi de befandt sig i lokalet og hørte hvad der blev sunget eller hørte hvad der blev forelæst og det blev seriøst drøftet mange steder om man skulle lade være med at synge
eller om man måtte forelæse om
det skal jeg
en naturvidenskabelig hjerne det har jeg måske lidt svært ved at
udgangspunktet men det at man begynder at begrænse den sproglige pluralisme den sproglige mangfoldighed den sproglige diversitet giver mig nogle bekymrende associationer
i historien
inden for den litterære verden har man george orwells tidløse tankevækkende bog nitten fire og firs hvori forfatteren beskriver et totalitært regime hvor sproget er vendt om og magthaverne definerer sproget
det kommer fra med deres rigtige
instrumentaliserer regimet sproget til en
og en løftestang til at få kontrol med befolkningens bevidsthed
at man begrænser deres sproglige og tankemæssige kreativitet det er farligt det er en trussel mod vores demokrati hvor mennesker skal
udfolde sig under ansvar det er et totalitært menneskesyn
en association til de konturer som vi lige nu ser udfolde sig i kina
stat der langsomt men sikkert mere og mere bruger teknologien til at kontrollere befolkningen og ensrette deres tænkning man kan stille sig selv det spørgsmål hvad bliver det næste
finder på og hvorfor skal en stor global virksomhed bestemme hvordan vi skal bruge sproget
at de eksempler vi har hørt nu virker harmløse og
kan gøre nogen skade det kan forekomme banalt
men besynderligt at københavns universitet som anerkendt forskningsinstitution skal bruge ressourcer på den slags i stedet for at levere forskning i verdensklasse som de ellers er så gode til
det ikke kan være afgørende om vi siger politimand eller politibetjent om vi siger formand eller forperson om vi omtaler personer som han eller hun eller kun bruger deres navne
lille havperson der er allerede en udvikling i gang vi skal sige fra over for og det håber jeg vi kan blive enige om her
folketinget opfordrer regeringen til at overveje skridt til at sikre det danske sprogs sproglige pluralisme og forsknings og ytringsfriheden og undgå at disse tiltag til nysprog som københavns universitets institut for kunst og kulturvidenskab
eksempler på udvikler sig til en glidebane
men det er egentlig at gå op imod for
at i kommer og definere hvordan vi må skrive
nogle normer det er helt fint hvis man i en tekstbehandling
en retskrivningsordbog som man kan slå op
vi har jo i det her land defineret
den er anderledes i dag end den var for hundrede år siden men vi har den og vi ved hvordan den er
de lægge ind men men de skal ikke komme og lægge
dem jeg synes man skal bruge og slet ikke
retningslinjer ud fra en logik om at der
var ved at glide den forkerte vej derfor mener jeg at debatten er uhyre vigtig jeg mener at vi godt sige at de eksempler som vi baserer det her på er harmløse
der tvinger os til noget i første omgang men jeg vil bare gerne at vi tager fat i debatten og på forhånd sikrer at vi ikke kommer ud ad en glidebane så vi på et eller andet tidspunkt står i en situation
hvor vi ikke kan stille os op og og bruge de ord som vi måtte synes er rigtige sådan at det er mig der definerer hvordan jeg taler hensynsfuldt til folk og ikke
ordføreren siger relativt ufarligt
set ikke uenig i det kan godt opfattes sådan lige nu
lægger noget ind ud fra en eller anden logik om at man skal være hensynsfuld eller der ikke må være stødende ord så er det ud fra en
acceptere og det hører jeg lidt ordføreren gøre private virksomheder der laver den her slags ting så kan man sige at man kan vælge det til eller fra men bare det at det er der sender jo nogle signaler
så vælger at bruge det så vil jeg lige pludselig måske høre nogle andre ord i en ordførertale end jeg ellers ville have hørt og hvis ord er det så er det så
også i forhold til de techgiganter som vi jo altså på alle måder er omgivet af det
at man skulle gå ind og sige der er en hel masse ting man ikke må se og man ikke må gøre så lukker de af for det
gøre i deres system på samme måde kan man jo forestille sig at nogen måtte
skal se det ved vi jo sker i dag på mange af de her platforme
set ikke om det konkrete ord om vi skal skrive politimand eller politibetjent
set også synes er temmelig harmløst og hvis
har lyst til at blive hjulpet til det så fred være med det
næste og hvad er det for en tankegang
hvis man endelig skulle gå ind på den og hvem skal definere
mener jeg ikke er helt rigtig
at vi herindefra skulle begynde at styre tingene men
hvad ved vi så om hvilken politisk dagsorden de her hvad de egentlig intenderer med det de gør
kan tingene slås til og fra
at vi bliver nødt til
tage nogle tiltag i forhold til firmaer som
politik for hvordan de får påvirket
ikke kunne sige men bare det at de gør det
kigge ud på det amerikanske samfund
ned over hovedet
det også begynder at være deres normer som bliver puttet ind i de systemer vi får så hvordan skal vi værne
handler om men men når det
svarer til en synonymordbog så får jeg en bekymring
dermed kan rådgive mig om hvad jeg skal skrive og ikke skal skrive
som jo ikke engang er kommet på markedet herhjemme endnu og som givetvis vil kunne slås fra og så kan man sige er det ikke ligegyldigt men
det er rigtig vigtigt at vi tager diskussionen nu og forholder os til det i stedet for at vi skal forholde os til det på et tidspunkt hvor vi kan ikke kan slå det fra og hvor det lige pludselig er styrende for hvad man skriver på en helt anden måde end
tingene meget bedre i det ligger der selvfølgelig også hvordan man man agerer og opfører sig
hvis vi accepterer at der kommer et system som
sidder ude i verden og definerer hvad der er et stødende ord hvem er det der skal definere
stødende ord for ordføreren eller
til at handle om om køn og måden vi omtaler det på for det er sådan set slet ikke det der er mit ærinde men jeg bliver bekymret når ordføreren siger at det måske
hensynsfuldt sprog men hvis de nu valgte det sprog der måtte findes visse steder i det indre amerika
hvor man ikke tager så meget hensyn tror jeg til visse grupper
bestemme hvad det er det her program skal anbefale ordføreren og mig at bruge
skrive politimand og
så også være i orden ville det så også bare være et værktøj der kom
omtale dem på en anden måde de bliver opfattet anderledes af befolkningen end de virkelig er så det kan vi arbejde med og det synes jeg da vi skal tage op herinde
vi skal lave love og regler om det men jeg synes
her i dag jeg synes dog at der er
en væsentlig forskel for det
det handler om for mig og dansk folkeparti
ikke så meget
om nogen skal fortælle os hvad der er rigtigt at sige hvad det er for nogle ord der er stødende eller ikke
for nogle ord vi skal skrive hvad vi skal sige det synes jeg er rigtig rigtig vigtigt og det er derfor det bekymrer mig så kan man sige at det er en funktion man kan slå fra i det der
bare er et eksempel på noget som er på vej men hvis det nu var som mads fuglede også
så ikke forholde os til det er det kun når vi kan lide det der kommer at vi skal sige
vil være slået til rundtomkring og så begynder det at skubbe vores sprog
og de politiske dagsordener de måtte kunne have at forholde os til hvad det er de kommer og pådutter os så vi ikke bare blindt løber efter og retter ind
sekund i tvivl om at hvis vi ikke gør noget så har vi lige
bliver skrevet lige fra stilen i folkeskolen
ikke fordi vi herhjemme har arbejdet med sproget og det har udviklet sig og
blevet til noget andet som det altid sker men fordi der er nogle udefra der er kommet og har skubbet til vores sprog det synes jeg er rigtig
der ikke nogen bekymring for den udfordring vi ser fra microsofts side i forhold til at komme ind og påvirke
er det noget vi egentlig bare skal ignorere og
forskel eller er man enig i at det faktisk er en udfordring for os og for vores sprog hvis der kommer nogen udefra og på den måde er med til at skubbe
program skal bestemme hvis nu det program begynder at foreslå stødende ord
set enig i at debatten gør noget godt
det er jo rigtig godt at det at vi tager noget op kan gøre noget
og hvad nu hvis de vendte det på hovedet så det egentlig var den anden situation vi stod med
vagt i gevær og sige at tage fat i det nu jeg ved at ministeren er vældig optaget af trivselsaspektet i
den her teknologiverden og det hænger jo sammen så derfor håber jeg at ministeren vil give tilsagn om at tage det med ind
en vinkel vi skal tage fat i før vi står med noget vi ikke kan lide før vi står med noget som gør noget ved vores sprog og vores
at tale på som vi ikke bryder os om så kan vi ikke blive enige om at det skal der tages fat
diskuteret køn og hensynsfuldhed i forhold til det
og arbejde med samtidig
at nogen kommer og definerer for os hvad det er vi må og hvad
jeg synes stadig væk at jeg mangler et godt svar på hvem
hvad der er rigtigt at sige og
hvorfor accepterer vi det hvorfor siger vi nå men det kommer nok bare det
vi kan bare slå det fra dels er det ikke
lidt kan slå det fra dels er jeg helt sikker på at det at der bare kommer forslag op på en skærm påvirker den
vi gør det på og hvad nu den dag hvor de kommer med forslag som er stik imod det
være i orden at sige hvad gør vi så
håber jeg at vi som udgangspunkt i det her kan få
vedtagelse lægger trods alt op til at man tager det her alvorligt og følger det så jeg tænker
det op når ministeren diskuterer med
være med til at sætte nogle grænser så vi i hvert fald har en lille smule kontrol
en lovfæstet ret til at sige tingene og den skal vi holde fast i
beskytte så jeg vil egentlig bare til slut her sige tusind tak
og jeg er helt sikker på at vi vender tilbage i det her forum og tager nogle af deldebatterne på et senere tidspunkt
det de nøjes med at lægge ind
er retskrivning og grammatiske ting og den slags
ikke går ind og laver sprogpolitik på den måde så slipper
vi skal bestemme men det er sådan
det noget vi kan bruge herhjemme og er det noget vi kan anbefale vores universiteter at kigge på
og egentlig som rettidig omhu
alvorligt vi synes vi skal tage det alvorligt også før det
lov med hinanden at udvikle sproget som vi bruger det og så kan vi jo så arbejde på at udvikle sproget bedre herinde så vi også får en mere forståelig
hele debatten om vælgererklæringer kom jo op tidligere på året da det viste sig at flere nye partier ikke fulgte retningslinjerne for indsamling af erklæringerne
ikke var hjemmel til at stoppe det eller straffe
men selvfølgelig skal det være offentligt kendt
er ansvarlig for et givet parti som søger opstilling til folketinget eller europa parlamentet
dansk folkeparti at det understreges i lovforslaget at tilgængeligheden til den nye digitale løsning sikres
og vi synes også det er godt at der er mulighed for at afgive vælgererklæringer på papir
til digital post i høringssvarene problematiseres en række risici i forhold til datasikkerhed og anonymitet i systemet ministeriets
for at tage hånd om eventuelle problemer
rigtig vigtigt element i det nye system vil vi i dansk folkeparti i udvalgsbehandlingen gerne have uddybet svarene på de spørgsmål der er kommet ind i forbindelse med høringsprocessen
forventning om gode uddybende svar
til de gældende regler at overføre tilskud og arbejdsgiverfunktionen til en nær pårørende eller en forening eller en privat virksomhed for foreninger og private virksomheder gælder at de skal være godkendt af socialtilsynet for at de kan varetage arbejdsgiverfunktionen i ordningen
er godkendt må kommunalbestyrelsen ikke udbetale tilskuddet og som det er i dag er
med foreningen eller den private virksomhed
her det her forslag kommer ind i billedet for når vi har vedtaget det
vil en given aftale ikke være bindende for borgeren hvis foreningen eller den private virksomhed ikke er godkendt af socialtilsynet samtidig bliver socialtilsynet forpligtet til at oprette og løbende opdatere en offentlig tilgængelig liste over godkendte foreninger og private virksomheder
det giver en øget tryghed for borgeren i de situationer så som sagt er
på at det her faktisk går den forkerte vej ministeren siger at det koster en jetjager ja det koster omkring to kroner per barn per
bliver så meget bedre til at læse og regne som vi
en års ekstra skoletid ved den her investering derfor forstår jeg ikke ministeren ikke vil sige at det her
at opgaven ligger derude men man kunne jo godt stille krav om at man kunne gå ud og kigge på indeklimaet
gør den det men det vi kunne gøre herindefra var for eksempel at sikre at
center for undervisningsmiljø fik mulighed for at lave det her tilsyn kommunerne bør jo løse den her opgave det tror
set ikke skulle have ekstra penge til at gøre det hvis vi bare satte nogen til at kontrollere vi har arbejdstilsynet der kontrollerer læreren men alle børnene i klassen har vi ikke nogen der kontrollerer indeklimaet på
det bragt op egentlig er nok til at lægge pres på ude i kommunerne
og det handler om at sige at de ventilationsanlæg der er der skal vi sikre virker og det handler om at sige
som vi har arbejdstilsynet har vi jo center for undervisningsmiljø
omfang har nogle kompetencer men som også burde
område så man rent faktisk kan gå ind
skal presses til at udføre den
værktøjer hvor man siger jamen vi har faktisk nogle kontroller
og vi kunne måske også diskutere hvordan vi sikrer at
center for undervisningsmiljø rent faktisk får en kompetence til
en handlingsplan og det jeg hører ordføreren sige er egentlig at man godt
have en plan kl skal have en plan kommunerne skal have en plan for det her
ind og sikre at de anlæg der er udeomkring er
indeklimaet ikke i orden kan vi også blive enige om at dansk center for undervisningsmiljø skal have de kompetencer de har brug for i forhold til på børnenes vegne
i kommunerne vil have lov til selv at prioritere og selv løse opgaverne problemet i forbindelse lige præcis det her synes jeg bare er
er ingen tegn på at kommunerne af sig selv finder ud af at løfte det her og løse det her
tvinge dem hvordan skal vi så sikre
jeg mener vi kan ikke være bekendt over for børnene ikke at gøre noget så hvis hvis man ikke vil tvinge
venstre så være med til at sikre at kommunerne rent faktisk løfter den her opgave
det er meget tidligt
rosen tager jeg til mig og kritikken
at vi har vi har forsøgt men vi er ikke lykkedes det vil jeg gerne medgive i forhold til at få gjort noget ved det her i i de sidste
bakke op om at vi skal lave en beretning der lægger pres
kommer til at ske noget jeg er meget enig i at kan vi inddrage dansk center for undervisningsmiljø
kan løfte deres opgave så så tror jeg
rigtig god ting så det er ikke fordi jeg egentlig har så mange spørgsmål til ordføreren udover at jeg gerne vil have bekræftet at
som gør at vi når vi nu kigger et par år frem
store forståelse for de udfordringer som vi jo også prøver at adressere med det her
at give dansk center for undervisningsmiljø yderligere mulighed for at
og ventilationsanlægene efterset handler det om at der er mange anlæg derude der ikke fungerer
lavpraktisk forslag i forhold til at gøre noget
set enige i at en handlingsplan har bedst funktion hvis den er
sagde at den her handlingsplan faktisk skal laves i kommunen i samarbejde med skolerne at
mig at vi er ret meget enige om og at vi skal sikre at at de regler der er om undervisningsmiljø også bliver håndhævet ville vi så egentlig kunne være enige om
i store træk jo egentlig vedtager
altså at dårligt indeklima ikke bliver et mindre men bliver et større problem og er blevet det over de seneste år
håber jeg at vi også kan være enige om at vi jo er nødt til
nogle der kan gå ud til kommunerne og sige
men de burde ikke skulle have flere penge til at gøre dét
set den overordnede dagsorden for dansk folkeparti i det her at vi får skubbet til nu så vi ikke snakker snakker og snakker som vi har gjort det alle sammen i
set enig i at en handlingsplan der er mere lokal nok er mere relevant
var ikke så ambitiøse jeg tror ikke det koster mellem
at lave eftersyn på anlæggene det vi peger på her er
og hvor vi egentlig bare helt spagfærdigt
nogle ud og sikre at de rent faktisk kommer til at virke
et vildt beløb jeg er enig i det
ventilationsanlæg alle vegne så koster det rigtig meget men kunne man ikke godt bakke op om at vi skal
også lys lyd og alt muligt andet men hvis vi sender dansk center for
og giver dem øgede beføjelser vil de jo også kigge på
det her med at sikre indeklimaet
har jeg svært ved at se og er det ikke rimeligt at vi som minimum sikrer at anlæggene virker det burde man også have en interesse i derude men vi
anerkender nye borgerlige alle de her problemer
skal lægge opgaverne ud til den enkelte skole at de skal
kunne løse det jeg hører så også
justere på lovgivningen og denne lovgivning handler jo blandt andet om
kompetencerne til at sige at det
så vil man ikke også være med til i lovgivningen at sige at der selvfølgelig skal være en kontrol af de anlæg
så man sikrer at de også kommer til at virke til glæde
jeg ved ikke lige hvor alle de der puljer
set mere om at sætte nogle konkrete tiltag i gang og det handler jo også meget om og det hører jeg
sikre at dansk center for undervisningsmiljø netop har musklerne til at gøre det der skal gøres og sige at der skal gøres noget derude
store dele af forslaget jo
sikre at dansk center for undervisningsmiljø faktisk får en mulighed for at håndhæve de regler der er på området så hvis jeg hører rigtigt
den del der handler om at sikre at anlæggene
tænker jeg
bakke op om at det er fornuftigt at skubbe
og hvis man ikke vil gribe ind og gøre noget uanset om det så er en lille smule bureaukratisk hvordan skal vi så ellers sikre at man faktisk får forbedret indeklimaet til glæde for alle de børn
ud på det her område jeg har bare en oplevelse af at vi har haft den her diskussion herinde
jeg kan dårligt huske tilbage til en tid hvor vi ikke har haft det oppe at vende på et eller andet tidspunkt typisk lige efter sommerferien hvor hvor skolerne går i gang og hvor
det hele sådan vælter og alle synes at det skal der også gøres noget ved og så sker der ingenting
har liberal alliance en tanke om hvordan vi skal sikre at der sker noget derude
rigtig mange tak for en rigtig god debat
hvorfor vi dog ikke uanset hvem der
gjort noget ved det her når det nu og det genlyder jo
tredive år har været et stigende problem det er da rigtig rigtig ærgerligt men min konklusion på det er sådan set at
når vi er enige om at det er ærgerligt
præcis hvad spidsen af en jetjager koster men men er et par kroner
for meget i forhold til at sikre at man faktisk får den læring der svarer til at gå et helt år ekstra i skole
af grundskoletiden det synes vi ikke i dansk folkeparti men på basis af diskussionen og
det der er sagt oplever jeg også en klar opbakning til at lave en stærk beretning
om at det her skal der handles på
understøtte dansk center for undervisningsmiljø så de faktisk får muligheden for at arbejde med at man ude
de nødvendige muligheder for at gribe ind og så de får de nødvendige muligheder for at kunne
hvordan vi lige skal gøre det
ovre hos ministeren så vi kan finde den kloge løsning
vi har lyst til at sætte puljer af herinde
midler af jeg hørte jo i tirsdags i spørgetimen da vi havde diskussionen om at
statsministeren sige at
planer om at afsætte midler til folkeskolen så kan man sige er mange problemer ude i folkeskolen men
jo i hvert fald et af dem hvor man kan sige at vi
af at løse et problem faktisk får skabt noget ekstra læring
det vi har brug for hvis man for en investering på fem hundrede kroner per år per barn i forhold til at vi
tage initiativ til på bagkant af det her så vi kan lave en beretning
det altafgørende er at vi af hensyn til de børn der går ude i vores folkeskoler rent faktisk sikrer den her udvikling som desværre er gået den forkerte vej de seneste år og får den til at gå den rigtige vej andet kan vi ikke være bekendt over for børnene ude
hvis vi samtidig
mindre behov for efterfølgende at bruge den nye
og bruge alle de andre støtteforanstaltninger som vi jo i fællesskab også opretter selvfølgelig for at sikre at
ligger noget sund forebyggelse i at gøre det her for et
bør løses ude i kommunerne det der bare er problemet
anlægsloft og andre kommuner bliver ramt af at de har så få penge og så kan vi komme over i en udligningsreform som jo også er en del af hele snakken om hvad
af muligheder men men
yde hjælp til dækning af tabt arbejdsfortjeneste til personer der i hjemmet forsørger et barn under atten år med betydelig
varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller indgribende kronisk eller langvarig lidelse ydelsen er betinget af at det er en nødvendig konsekvens af den nedsatte funktionsevne at barnet passes i hjemmet og at det er mest hensigtsmæssigt at det er moren eller faren
var med satspuljeaftalen for to tusind og tolv enige om at forbedre vilkårene for familier der har behov for at passe et barn med handicap eller alvorlig sygdom i hjemmet ved at hæve loftet for tabt arbejdsfortjeneste fra et månedligt niveau på tyvetusinde og
og derfor foreslås det at § en hundrede og to og firs stykke tre i serviceloven ændres således at reguleringsbestemmelsen bringes i overensstemmelse med satspuljeaftalen for to tusind og tolv konkret foreslås dette gennemført ved at beløbet for ydelsesloftet på syvogtyvetusinde
seksogtredive kroner indsættes i § to og fyrre stykke tre i serviceloven og lovens
og to og firs stykke tre ændres således
ydelsesloftet reguleres første gang første januar
vil bringe ydelsesloftet for tabt arbejdsfortjeneste og reguleringen
i satspuljeaftalen fra to tusind og tolv ydelsesloftet i serviceloven bliver med dette lovforslag konsekvent rettet i overensstemmelse med satspuljeaftalen
i dansk folkeparti støtter vi det her forslag og såfremt der er familier der har penge til gode
stadig alvorlige og udbredte problemer med mobning i landets skoler en ny undersøgelse viste for skoleåret
ti procent af dem oplevede systematisk og kontinuerlig mobning
hvert fald den dokumenterede mobning man kunne frygte ved at
endnu højere men de er jo høje nok i sig selv desværre viser samme undersøgelse også at mobning i mange tilfælde også har en social slagside
de mest ressourcestærke baggrunde mobning foregår også uden for skolen eksempelvis stopper hvert ottende barn med en fritidsaktivitet grundet mobning eller mistrivsel
læse om to rystende eksempler på mobning hvor mobbeofrene var blevet taget ud af skolen i det ene eksempel fra hunderupskolen ved odense havde skolelederen valgt
mobbeofferet ud af skolen i det andet eksempel fra københavn udtalte
mobbeofferets mor
utterslev skole ikke kunne garantere for hendes søns sikkerhed det er to rystende og uhørte eksempler
som samfund fuldstændig svigter de stakkels mobbeofre det kan ikke være rigtigt og det kan slet ikke være rigtigt at det skal
bliver sendt eller taget ud af skolen mobning har store og alvorlige konsekvenser for både
samfundet derfor
simpelt hen nødt til at reagere intensivere og styrke indsatsen
fysisk og psykisk mobning i skolerne derfor er
også meget spændt på nu at høre hvordan ministeren vil sikre at vi får skærpet indsatsen
jeg også godt vi kan diskutere hvordan vi sikrer at der ude i de kommuner der nu ikke nødvendigvis gør det godt nok
jeg egentlig gerne have ministerens kommentar
at sige at vi er nødt til at kigge på deres rolle i forhold til at have mulighed for at føre tilsyn vi havde debatten for en uge siden i forhold til indeklimaet hvor vi talte om det samme
have ministeren til at bekræfte at at vi kan få den diskussion om hvordan
som ikke er voldsomt meget aktive ret mange steder kunne vi blive enige om at gøre en indsats for at sikre at der kommer flere af dem og at de bliver uddannet til også at varetage rollen
godt at høre at der i hvert fald er en optagethed
det vi samler den lidt om i dag
sker i skolen og mobningen der men der er ingen tvivl om at det
det er på digitale medier og det er på rigtig mange
det har store menneskelige sociale psykologiske og økonomiske konsekvenser for vores samfund
det nødvendigt at skærpe kursen mod mobning hele indsatsen går alt for langsomt der er et enormt samfundstab som vi som voksne er ansvarlige for at få
en tryg opvækst så læring og faglighed kan trives og sprudle hos børnene vi har alle på tværs af partiskel en interesse
til at sikre en god og tryg og mobbefri skolegang for vores børn det er vores helt klare opfattelse i dansk folkeparti at indsatsen mod mobning skal styrkes og intensiveres vi kan simpelt
samfund hvor en stor del af vores børn bliver udsat for mobning
netop skal give vores børn de bedste forudsætninger for et godt liv folkeskolen er en af samfundets vigtigste institutioner årene i skolen
mest afgørende og formative for vores børn resten af deres liv
de have gavn af den viden og de kompetencer som de har lært i folkeskolen
halvfemserne været på tilbagetog det er en positiv udvikling lærere og pædagoger har gjort en stor indsats
som har tredjemindst mobning
være glade for
tusind og sytten blev alle grund og ungdomsuddannelser pålagt at udarbejde en strategi mod mobning og i efteråret
tallene at næsten seks og halvfems procent af folkeskolerne havde formuleret en strategi men trods den udvikling
der desværre mange danske skoleelever der oplever mobning
oplevede knap tyve procent af skoleeleverne fra fjerde ni klassetrin mobning i en eller anden grad i skoleåret
oplevede gentagen mobning så selv om det går den rigtige vej
at vi opretholder opmærksomheden
initiativer i gang elevernes trivsel er afgørende og udgør et vigtigt grundlag for læring
forpurres og modvirkes det faglige udbytte for mobbeofferet
for dansk folkeparti er det vigtigt at
unge trives i uddannelsessystemet og ikke udsættes for mobning det er derfor at
sikret at alle kommuner reelt har en antimobbestrategi
lokal indsats en forebyggende indsats
den der er super vigtig og kan vi undgå at mobning overhovedet opstår
om klageinstanser og alt muligt andet det handler egentlig om at vi kan skabe noget
de mobbede skifter skole mobning handler i høj grad om kulturen det er sjældent
er mobber derfor er det helt centralt at der skal arbejdes med kulturen ude på skolerne
der skal altid sættes ind over for mobning tager man fat ved de første tegn
har været aftagende siden nitten halvfemserne men der fortsat er store udfordringer en stor del af landets skolebørn oplever stadig mobberelaterede problemer hvert femte skolebarn på fjerde
atten oplevet mobning det er alt for mange børn og det har store menneskelige sociale og psykiske konsekvenser for den enkelte og økonomiske konsekvenser for vort samfund
kort og langt sigt der er også nødt til at være et fokus på at svaret på mobning ikke bare er at barnet udsat for mobning tvinges til skoleskift
uden at foregribe alle mulige ting at dér hvor vi taler om der skal ske noget
er meget forskelligt i dag hvordan det gribes an derude og hvor alvorligt man tager det vi har
når vi nu kommer til at skulle lave nogle tiltag er man så indstillet på at sige at vi skal finde et værktøj der gør at vi kan sikre at der ude på den enkelte skole
og at man ikke sådan bare kan gå under radaren om jeg så må sige og afvente at der opstår
faktisk får gang i det her kulturarbejde
hvis man tager arbejdsmiljøområdet generelt
har ikke på samme måde ressourcer og muligheder for at komme rundt og kontrollere som arbejdstilsynet har så kunne man forestille sig at man skulle
klageinstansen havde haft en effekt derude
sige et par ord om hvordan vi skal gøre hvis vi skal sikre at det her
for forslagene til hvordan vi kan adressere udfordringen
det er jo også sin sag jeg vil godt lige have
vi skal jo have evalueringen og vi skal se den men altså
ligger der jo nogle muligheder for at bruge det og indrette det
de radikale også være indstillet på at sige jamen
vi skal styrke den rolle og vi skal sikre at der er nogen der kan komme ud og se hvor problemerne er
også tage imod anmeldelser men i nok så høj grad
i sidste uge debatten i forhold til indeklima hvor et af forslagene handlede om at styrke dansk center for undervisningsmiljø så kan man jo sige at hvis vi styrker dem i både det ene og det andet
det faktisk for den tidligere økonomiminister kunne være positivt at vi slog flere fluer med et smæk
perspektiv i at de også får en mere forebyggende rolle
at det ikke er klagerne vi skal have mest fokus på forstår jeg det på den måde at det der jo er helt afgørende er
sammen derude og gøre det man burde gøre
hvordan vi kan bruge de erfaringer der er er og eventuelt bruge
mere forebyggende mere proaktivt mere vejledende i forhold til kommunerne
jo rigtig trist hvis man i en kommune bliver frarådet at klage og
moppet til at flytte fra den ene skole til den anden for det er absolut den værste løsning
en situation hvor man kunne få noget råd og vejledning og få hjælp til at arbejde med kulturen derude og måske også lige et tryk på maven til
var det så ikke noget vi kunne arbejde med
jeg vil gerne takke for en rigtig rigtig god debat og for at vi kan samles om at det her er et emne som vi skal gøre noget ved og at vi skal gøre det godt nu har temaet fra vores side
er det også den digitale verden og de sociale medier og hele det spektrum som vi skal tage ind jeg kan håbe at vi kan bruge folkeskolen som et værktøj og til at sige at kan vi skabe gode kulturer i folkeskolen smitter det forhåbentlig også af på fritiden så på den led kan det være en god vej ind
for ministerens tilsagn om at når vi skal tale om dansk center for undervisningsmiljø gør vi det bredere og
være værktøjet til at løse det her på bedre måder
meget for et dialogbaseret tilsyn
altså meget bedre end alt for mange løftede pegefingre det er der slet ingen tvivl om så tusind tak for debatten og jeg glæder mig til det videre arbejde fremadrettet tak
tog diskussionen om digitalisering i undervisningen op i et udspil i oktober to tusind og atten da vi kunne se
mange år havde brugt rigtig mange ressourcer på digitalisering uden at der var en klar viden om hvad det egentlig var vi gjorde
havde man jo også allerede afskaffet bøgerne og havde ingen penge til at genanskaffe dem så slut på den diskussion vi tog debatten i folketingssalen her i november
national strategi for digitalisering i uddannelsessystemet
at sikre at der blev igangsat en undersøgelse af den digitale indsats i uddannelsessystemet
undervisningsudvalget afgav i enighed en beretning over forslaget udvalget opfordrer i beretningen
til at undervisningsministeriet indkaldte folketingets partier til drøftelser om udmøntningen af den kommende nationale strategi for digitalisering i undervisningen en sådan national strategi skal forholde sig til hvordan digitaliseringen bidrager til børn og unges læring
undervisere bliver bedre i stand til kritisk at vurdere de digitale undervisningsmidler den drøftelser
vil regeringen med afsæt i den tidligere regerings plan digitalisering med omtanke og udsyn mod en ny digitaliseringsstrategi
redegøre for hvad status er på planen og hvordan regeringen planlægger at komme videre mod en digitaliseringsstrategi så vi ikke i fremtiden gør tingene lige så blindt som vi har gjort
til at ske når ministeren nu tager
have digitale læremidler til rådighed og forlagene op og siger at vi skal ind i en dialog
også fuldstændig enig men hvis vi nu skal videre i gamle dage var det sådan at hvis en lærer udviklede
ny måde at undervise på så skrev vedkommende en bog og så blev den trykt og så kunne man sådan rigtig meget vælge imellem udfordringen med det digitale er jo at det er rigtig dyrt at udvikle skal vi udvikle i danmark og
en strategi for hvordan vi får det til at ske er ministeren ikke enig
har der været en massiv satsning på digitaliseringen i skolesystemet
sytten på folkeskoleområdet brugt to
der er brugt penge til rigtig mange ting og sammenlignet med andre lande
de mest digitaliserede lande i verden digitaliseringen
i mange år været højt prioriteret af skiftende regeringer uddannelsesinstitutioner kommuner alle vegne
ukritisk tilhænger af den digitale højhastighedsudvikling
som samfund ikke vælger at tilslutte os den ja så bliver vi hægtet af og bliver tilbagestående og gammeldags nu ligger der efterhånden en del kritik af digitaliseringen
nedsatte den daværende s sf r regering en produktivitetskomité som i november og fjorten påpegede at it
ikke har nogen revolutionerende betydning nej det tør siges i samme rapport påpegedes det at af den massive danske it indsats
lå de danske elevers it evner under
jo også lidt tankevækkende når vi nu kigger på de andre lande som vi somme tider kigger på som nogle der gør det godt
så har de jo ikke tilnærmelsesvis den samme grad af digitalisering som vi har
det handler om ordblindhed eller andre handicap ja så kan it være et super super værktøj til at kunne være med på lige fod
så de specielle områder hvor det giver mening
i marts da
regering kom med sit udspil var der nogle små videoklip
man viste til dem der var at opleve det og de videoklip viste børn der fortalte om hvorfor det var godt
det gennemgående træk ved det de sagde var at det gjorde det meget nemmere det gjorde det nemmere at læse
det gjorde det nemmere at løse opgaverne og jeg må sige at
min egen oplevelse fra en tid totalt uden digitalisering
der hvor jeg lærte mest var der hvor det var svært
der hvor jeg arbejdede med stoffet det var der hvor jeg skulle kæmpe for at forstå det at jeg virkelig lærte noget jeg lærte ikke noget der hvor jeg kunne slå op
et eller andet sted og finde løsningen på den opgave jeg skulle
der er også i dag forskning der peger på at mere gammeldags tilgange notatteknik lad os skrive med kuglepennen som ministeren havde med herop før eller blyanten
i sidste uge om digitaliseringen og en af de ting der blev sagt
så er der noget vi ikke lærer så forsvinder tingene derfor er det helt centralt for dansk folkeparti at vi tager den her diskussion og at vi siger som jeg heldigvis også hører flere sige at det handler
samtlige tilstedeværende partier
samt trivsel for elever og lærere det er væsentligt at digitalisering i skolen først og fremmest har til formål at understøtte elevernes læring som et hjælpemiddel til undervisningen lærerne skal være klædt
man i høj grad mulighed for som lærer selv at udvikle og selv at lave noget undervisningsmateriale som var nemt at dele den store udfordring hvis man skal lave
men vi har brug for at vi i danmark får udviklet
de danske skoler så lærerne også får noget at vælge imellem vi skal finde en eller anden model som gør at man har det valg
ordføreren taler meget om at vi skal
skal sikre at vi har de digitale læremidler der skal
der er det jo for mig at se vigtigt hvis vi skal nå derhen
gerne kalde det noget andet hvis det er er ordføreren ikke enig i at hvis vi skal sikre at der er mere viden så vi ikke bruger digitale læremidler som ikke gør
nødt til målrettet herindefra
også hører at vi skal
give friheden tilbage til lærerne til at
den styring vi skal tage tilbage
kommentar til og venstres holdning til for diskussionen kredser jo en lille smule om de her digitale læringsmidler og hvordan vi kan sikre at der faktisk bliver et udbud så man har noget at vælge imellem når man er derude på skolerne og vi får en
at vi skal gå ind og hvordan vi kan sikre at det her bliver udviklet og at det bliver til rådighed for for de lærere ude i kommunen så vi samtidig giver den frihed til at vælge
at digital dannelse og forståelse af hvad digitalisering gør
samfundet som sådan er et rigtig et rigtig vigtigt element som vi skal finde en vej til at få ind i skolen men
at tingene skal foregå på en skærm i skolen det behøver ikke betyde at
man skal bruge skærme i dansk eller i matematik hvis det ikke er det der giver den bedste læring i dansk og i matematik
ikke forstået på den måde at der ikke kan være digital dannelse i alle fag der hvor det giver mening
men men er det centrale i forhold til læringen
skal bruge de læremidler der giver
vi skal være sikre på at de læremidler vi bruger også rent faktisk giver læring
ting vi bruger i skolen i dag rent faktisk virker negativt
for så skal der være mulighed for at vælge nogle nogle læremidler som rent faktisk giver den læseevne som man senere hen
til at forstå det man skal lære i
at de fysiske bøger ryger ud og
læremidler ryger ind det fører mig til
har nogen forslag til hvordan vi kan arbejde med det
det må lærerne bestemme men skal vi også gøre noget andet både for at sikre at der er fysiske
er nogle relevante digitale læremidler til brug for
gå den vej
danske folkeskole der passer ind i den danske folkeskole
udfordringen er jo bare at hvis der skal være en diversitet vil der være brug for mere end en dialog fordi det er så omkostningskrævende
udvikle og også fordi det jo den vej rundt
bliver vældig dyrt for kommunerne og derfor får man det der oplagt incitament til at vælge et forlag og sige
er det ikke fordi vi ikke alle sammen synes det her er rigtig rigtig vigtigt
jeg oplever faktisk at vi har en bred enighed om at det er vigtigt jeg er også enig i
når fru mai mercado tager det med inklusionen op at
it som sådan en passiv
bruge færre skærme altså at man i skolen
diagnoser som har rigtig godt af i perioder at kunne sidde
til noget som nok ikke skal være youtube men være noget andet der er der er konstruktivt i forhold til det man nu
både dem der er der nu og dem der skal være fremtiden
er enige om at vi skal udvikle og være sammen om
herre torsten gejl starter med at tale om håndskrift og at
peger jo på at der er en sammenhæng mellem hjernens udvikling
små børn og deres motoriske udvikling
hvis vi placerer dem foran en skærm og de egentlig bare skal sidde og trykke på et tastatur får de måske en anden udvikling
at det ikke betyder noget om håndskriften forsvinder
faktisk det er rigtig vigtigt for børnenes udvikling at de lærer håndskrift og bruger håndskrift om vi så i den alder vi er nået op
holder op med at bruge håndskrift er nok mere ligegyldigt
bange for er en nødvendighed hvis vi skal udvikle os godt