syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
mener vi fra enhedslistens side at vi skulle have lavet en aftale hvor skattestoppet på ejendomsværdiskatten og stigningsbegrænsningen på grundskylden blev udfaset over et antal
vi kan jo se hvor meget skattestoppet på ejendomsværdiskatten og stigningsbegrænsningen på grundskylden faktisk koster vores samfund
fælleskassen hvert eneste år
som jeg har stillet til skatteministeren har vi fået tal som viser at stigningsbegrænsningen i forhold til grundskylden betød mindreindtægter for statskassen på
fire milliard kroner i to tusind og femten
mindreindtægten som følge af skattestoppet på ejendomsværdiskatten
i to tusind og femten vi snakker altså om årlige mindreindtægter på elleve milliard kroner
ordning ville vi sikre at folk ikke ville blive beskattet ud af deres hjem med løbende skatter og samtidig ville der ske en mere retfærdig beskatning af den samfundsskabte værdistigning i ejendomme
har vi store problemer med det både i forhold til den fordelingsmæssige profil
også i forhold til at der er noget grundlæggende mærkeligt i at
nogle ordentlige data som man lægger til grund for de regler der ligger
at få præcise nok data så nu laver man
man giver en skatterabat det er grundlæggende en dybt useriøs måde at indrette et
for boligbeskatningen fremfor år efter år at give en milliardrabat
er rabatter som i kroner og øre primært kommer dem der har de største huse til gode de to sidste ting i lovforslaget som handler om etapevis implementering af grunddataprogrammet og den individuelle boligstøtte
over til i det omfang det er muligt
ser vi helt bestemt også at man kigger på hvad for nogle forbedringer der er
på huset og at man på den måde også kan trække det fra det vil være det logiske når man laver sådan
som jeg skitserer her sikrer
en retfærdig beskatning af de samfundsskabte værdier samtidig med at
at de kan blive boende i det hus de har købt det vil være en mere retfærdig model end en model hvor man fortsætter med at bruge masser
til skatterabatter til boligejerne når de penge i stedet for kunne have været brugt til velfærd jeg synes også at dansk folkeparti mangler at svare på
fru pia adelsteens hus stiger jo også
markedet omkring boliger udvikler sig på en bestemt måde som jo hænger sammen med hvordan samfundet som sådan udvikler sig og også hvordan samfundsøkonomien udvikler sig
i fru pia adelsteens hus som som skyldes de ting som fru pia adelsteen måtte have gjort ved sit hus
man sige opkrævning af grundskyld der har været på grund af stigningsbegrænsningen på grundskyld kan man jo se og det er jo også det svarene fra fra skatteministeriet siger
til at huspriserne er steget tilsvarende
jo en af de ting der sker hvis man har en for lav beskatning jamen så resulterer det jo faktisk i nogle højere
jorden i vores land danmark
vi er borgere i danmark vi opfatter grundskylden som den leje eller den afgift man betaler for at have ejendomsretten til et bestemt stykke jord der betaler man så et beløb til fællesskabet derfor
synes vi at grundskylden er en retfærdig skat og økonomisk set er det også en meget
hvis grundskylden for eksempel bliver sænket så vil det omgående blive kapitaliseret i i højere grundpriser i forhold til til
og det er jo ikke kun noget som er afgjort af om du har renoveret dit badeværelse det
markedet omkring boligen
jeg vil sige at vi er meget meget opmærksomme på den
og vi vil også holde meget øje med regeringen i forhold til om beskatningen på
procenterne i forhold til den boligskat der skal betales
når boligaftalen for alvor træder i kraft vil
være lavere end de er i dag så den del kan jeg i hvert fald bekræfte men men den model som vi foreslår
vil betyde at alle boligejere vil have mulighed for at blive boende og vi vil gerne indføre et indefrysningsprincip vi ønsker at lave en exitbeskatning
kombineret med en udfasning af skattestoppet som i to tusind og femten elleve milliard kroner
til skattestoppet var udgangspunktet jo at det skulle udløbe i
og den her boligaftale indebærer
fem og tyve samlet set skal hældes tyve milliard kroner
kunne være gået til nogle af de rigtig mange ting
som jo er kommet fra diverse såkaldte reformer lige pludselig skal
som som de radikale egentlig er imod for
de radikale
men nu bliver der brugt milliarder
skatteministeren siger på den ene side til herre andreas steenberg at det er forkert at skattestoppet
enhedslisten at vi da skal være glade
der så sker en løbende beskatning af det ud fra de satser der er gældende det er jo ligesom at sige to ting på samme tid
en rigtig god idé at man laver et system fremadrettet hvor man siger
så beskatter den ud fra de gældende satser vi bryder os ikke om forsigtighedsprincippet vi synes man skal
til at konsolidere nogle data som er tættere på virkeligheden end dem man åbenbart har en ambition om at
de tyve milliard kr som vi taler om
som kunne være brugt til noget andet og når man for eksempel tilbage fra velfærdsaftalen i to tusind og seks kan se at der står at pengene skal reserveres til at sikre finansieringen af velfærdssamfundet i fremtiden så
man siger i velfærdsaftalen
som har kastet tusindvis af mennesker ud i fattigdom
at der skal være råd til fremtidens velfærd så er det da et gigantisk løftebrud
det betyder at man nu indfører et princip om at de mest svinende køretøjer og de køretøjer der slider mest på vejnettet og det er de tungeste i fremtiden skal betale mere end de køretøjer som sviner mindst og slider
vognmændene et incitament til at investere i de mest miljøvenlige lastbiler og man kan sige
blev sidst reguleret i to tusind og et hvor euro
normen lige var introduceret
for sådan læser vi lovforslaget at man ikke
introducerer en dynamisk ordning som tager højde for kommende skrappere krav
må formodes der vil komme til lastbilers udslip frem til
og ni og tyve vil vi jo nok se nye normer udviklet og der er også en markant udvikling af ellastbiler i gang og det bør jo begunstiges endnu mere i vignette systemet end diesel
gasdrevne lastbiler det tager aftalen mellem vignette landene tilsyneladende højde for
vel at euro v køretøjer stiger i pris per første januar
og tyve og dermed bliver en smule dyrere end euro
hensyn til lovforslagets anden del om at give virksomheder der kræver betaling for brug af veje broer færger eller tunneler adgang til køretøjsregisteret
adgang til det er jo en stor debat
har for tiden om samkøring af oplysninger og andet og vi kunne
vil vi sige at vi selvfølgelig er positive over for lovforslaget fordi det trods alt indfører princippet om at den mest svinende forurener skal betale mest for at bruge det danske vejnet og vi håber da også og det kan måske allerede
at ministeren kan berolige os
det skyldes mest at herre hans kristian skibby siger at det her er den
måde at lave skattelettelser på
vi har stillet hvordan fordelingseffekten af det her
faktisk sådan at over firs procent af rabatten går til de ti procent
det handler om at give sig men lige før sagde ordføreren at det var den helt rigtige måde at lave skattelettelser på
i forhold til den hurtigere udfasning af
bliver scoret af den rigeste
i skatteministeriet af konsulenthuset damvad kan vi jo se betydningen i forhold til sort arbejde og der er kun fem procent af dem som modtager støtte fra ordningen som siger at hvis ikke de havde fået støtten fra
at det er en smule mere evidensbaseret at tage udgangspunkt i
en rapport som skatteministeriet har lavet end i de samtaler som fru louise schack elholm har med
bare konstatere at kun fem procent siger at de ville have fået udført arbejdet sort
at man vil lave en boligjobordning fordi man gerne
en skatterabat til dem der har
forslag fra finansloven for to tusind og atten man gør boligjobordningen permanent og det er vi imod fra enhedslistens
der i forvejen har råd til at få foretaget rengøring og købe håndværksydelser det koster cirka en halv milliard
scorer tredive procent af skatterabatten
udligningsskatten som jo er en skat på særlig høje pensioner bliver udfaset tidligere den skulle egentlig
hedder klassekamp mere så må man bare sige at det er der for den bliver ført
konsekvens af det her lovforslag tager fra dem der har mindst og giver til dem der har mest
som enhedslisten ikke har tænkt sig at deltage i og derfor har vi selvfølgelig tænkt os at stemme nej til det her lovforslag
det er desuden sådan at der ud over de tre forslag som jeg lige har nævnt også er et forslag om børneopsparings og selvpensioneringskonti
sker der ikke nogen indholdsmæssig ændring af reglerne for selvpensioneringskonti men i forhold til børneopsparing
ændringen jo at beløbsbrænserne for det maksimale indskud på børneopsparingskonti fordobles hvilket indebærer at det årlige maksimale indskud
indbetale langt flere penge på børneopsparingen
så må man bare sige at det jo så vil betyde at de ressourcestærke forældre kan sende deres børn godt på vej
det er småpenge det koster efter tilbageløb under fem million kroner frem til
og fire og tyve hvor det altså bliver fem million kroner stigende til seks million
fem og tyve men det er alligevel en øget opsparingsmulighed for de ressourcestærke forældre betalt af fælleskassen hvor vi alle sammen indbetaler
skibby var på talerstolen sagde han at det var den helt rigtige måde at lave skattelettelser på
tre forslag boligjobordningen hvor cirka
fri telefon hvor cirka fyrre procent af skatterabatten bliver snuppet af de ti procent rigeste
hurtigere udfasning af udligningsskatten hvor lidt over firs procent af skatterabatten bliver
skal spørge liberal alliance hvad er så den helt rigtige måde at lave skattelettelser på hvis vi skal se fordelingsmæssigt på det er det
er den mest ideelle for liberal alliance altså er det her den helt rigtige måde at lave
udligningsskatten at vi er tættest på den fordelingsmæssige profil som liberal alliance gerne vil have eller er det
man kan også lige nævne at den ene procent jo faktisk scorer tredive
skulle komme sådan brede dele af befolkningen
det her det kan man tydeligt se af de svar som skatteministeren har givet til mig
er så pilskævt som det fremgår af de svar som skatteministeren har givet men men det er rigtigt at vi ønsker
giver mennesker der tjener lidt flere penge mellem hænderne
så vil det resultere i et negativt arbejdsudbud og dermed et samfundsøkonomisk minus det er jo en absurd regnemaskine som regner på den måde den er
til dem der tjener mest og
økonomiske politik på det understreger bare hvad det er for en regnemaskine som der bliver regnet
række forskellige elementer det første er en forhøjelse af grænsen for tildeling af medarbejderaktier til
fra ti procent af årslønnen til tyve procent af årslønnen under forudsætning af at mindst firs procent af virksomhedens ansatte får tilbudt
med de foreslåede regler der ligger i lovforslaget
selskab således kunne tilbyde medarbejderne aktier køberetter til aktier tegningsretter til aktier uden indkomstbeskatning af den ansatte til en værdi svarende til mellem ti og tyve procent af årslønnen
af selskabets ansatte bliver tilbudt den pågældende
vil så også være sådan at selskabet endvidere fortsat
svarende til maksimalt ti procent af årslønnen det vil altså sige at forslaget udvider selskabers mulighed for at benytte medarbejderaktier til at aflønne deres medarbejdere det koster fem og tyve million kroner om
og den udgift kommer jo ved at løn bliver konverteret til medarbejderaktier som ikke bliver indkomstbeskattet i stedet vil man blive aktieavancebeskattet
beskatning af aktieindkomst er jo lavere end personlig indkomst den er syv og tyve procent eller to og fyrre procent
men der er nok stadig væk tyve procent på gulvet som vil blive forbigået i det her og derudover
vil dem der tjener mest i et firma også kunne erhverve sig flest medarbejderaktier med den skattefordel der er knyttet hertil tyve procent af ottehundredetusind
er jo for eksempel mere end tyve procent af firehundredetusind kroner
også skattemæssigt og det kan vi selvfølgelig ikke støtte så er der tale om en udvidelse af dis ordningen
fra enhedslistens side at vi jo ikke som sådan er imod dis loven men vi er imod lovens § ti stykke to og tre som forhindrer danske faglige organisationer i at repræsentere og forhandle for søfolkene om
på de dis flagede skibe og der er i
det er den såkaldte færge dis som betyder at færger mellem danmark og sverige tyskland norge og england
omfattet af dis men med adgang til for de danske faglige organisationer at forhandle overenskomster for
at have fået sikret at § ti stykke to og tre i dis loven ikke skal være gældende for denne dis udvidelse som der er tale om her i forhold til specialskibene altså at det vil være muligt at forhandle overenskomster
som kommer fra erhvervsministeren
det er på vej for de
to ting hænger jo meget sammen i vores optik og
noget vi har overset men det er noget som
hvert fald vil forfølge så er
to sidste elementer handler det ene om opkrævning
sådan set godt støtte i det omfang det tilskynder til at
det femte og sidste element nemlig begrænsningen af sømandsfradraget
til søfolk som arbejder om bord på skibe med hjemsted i danmark eller i andre
for det her fradrag og som nu vil kræve at det skal sættes
hvad er den præcise argumentation
også under andre flag længere end danmark har været medlem af
her i og med at beløbet for langfarten netop blev sat op i to tusind og elleve til ethundrede og femtusind kroner som en del af forliget omkring udvidelsen af adgangen til at anvende ikkedanske
meget kritiske høringssvar her så skatteministeren må godt lige gå lidt dybere ind i
der ligger nogle politiske aftaler omkring det her der er måske noget
som herre henning hyllested stillede og som jeg ikke synes at
man indførte en regel om at det efter to tusind og elleve kun behøvede
eu regler selv om der fortsat er noget uklarhed om det så vidt
sig vil skatteministeren indkalde til nogle forhandlinger og drøftelser
man kunne jo lave en tilbageførelse af reglen
jeg kan høre at socialdemokratiet er utilfredse jeg kan høre at dansk folkeparti er utilfredse og hvis vi tæller enhedslisten med
debatten i dag jamen så er vi jo tilbage til at i og med det indgik som en del af en samlet pakke
må andre dele af den aftale jo også være til debat herunder spørgsmålet om
skibsførere
er logikken så jeg synes da skatteministeren skal gå tilbage til regeringen og sige at der er
ligger et svar fra folketinget om at kompensationsaftalen ikke kan overdrages uden en forhandling at man ikke kan sælge kompensationsaftalen uden at der har været en accept fra regeringen
vi kan jo se at kompensationsaftalen indgår som en del af bilaget til den salgsaftale
der bliver offentliggjort den enogtyvende august to tusind og sytten skal det forstås på den måde at ap møller mærsk har solgt sin oliedivision
for salget af ap møller mærsk as til total herunder kompensationsaftalen har der ikke været nogen som helst møder drøftelser
siger ministeren jeg blev orienteret om hvem der var køberen dagen før det er så den tyvende august to tusind og sytten og om lørdagen det er så den nittende august to tusind og sytten
at der muligvis var en proces i gang
tiltagene i aftalen som bliver udmøntet her
lovforslaget man må dog også sige at lovforslaget er væsentlig mere detaljeret end den politiske aftale der er lavet
altid noget mere foldet ud i et lovforslag hvad
indholdet i samarbejdet mellem myndighederne er altså når man ser den konkrete lovtekst og de bemærkninger der er til lovteksten men men ligesom fru karin gaardsted
dog er nogle meget vide rammer for indsamling af data som som der her er lagt op til og jeg
er fuldstændig enig med fru karin gaardsted i at det er noget som vi skal dykke ned i i udvalgsbehandlingen
på på det her detaljeniveau det synes jeg måske også lige er vigtigt at nævne i dag men jeg er helt enig i at det er meget omfattende og at det er nogle meget meget brede regler som vi simpelt hen bliver nødt til at kigge
det her med at vi har en masse lovforslag for tiden som handler om samkøring af data og brug af data
når vi har alle de forskellige lovforslag som kommer på
os at der ligesom bliver nogle fælles regler på området
ringere retssikkerhed for for mennesker som som driver en virksomhed i
så retssikkerheden skal jo sådan set som udgangspunkt
samme måde men altså der er helt klart brug for at dykke ned
i reglerne omkring registrering og samkøring men vi er
man skulle opnå nogle lønstigninger som svarede til det som som
blev opnået på det private arbejdsmarked men vi har jo set og det har vi jo set siden to
i stadig højere grad fra statens eller det offentliges side er blevet brugt som som en anledning til at kunne frigøre midler til at kunne prioritere
at hele rammen omkring overenskomstforhandlingerne sådan som vi så det i to tusind og tretten og
politisk inficeret fordi der netop med moderniseringsstyrelsen
man kan bruge en overenskomstforhandling til at frigøre midler til politiske initiativer hvad mener herre bent bøgsted om den grundlæggende ændring som vi
til at lægge en grundlæggende ramme omkring forhandlingerne som som gør at de som udgangspunkt er dybt politisk inficeret
visse partier ønsker at frigøre midler i forbindelse med
har dansk folkeparti været til drøftelser hos ministeren om dansk folkepartis syn på et muligt regeringsindgreb
betingelserne for et muligt regeringsindgreb i forbindelse med de igangværende forhandlinger
har været kontakter mellem venstre og arbejdsgiversiden i forhold til betingelserne for
en kamp mellem arbejdstager og arbejdsgiver kan skubbe den danske model ud over kanten
al politisk energi på christiansborg gå på at undgå at komme i den her situation igen
at man blander sig i nogle forhandlinger
den politiske inficering af forhandlingerne som
er ordførerens holdning til
mulige betingelser for et eventuelt regeringsindgreb ville
josephine focks ordførertale var
jo emnet omkring den stigende politisering af overenskomstforhandlingerne på det offentlige
præcisere hvor
måtte være uenig i
og økonomiske målsætninger fra folketingets partier og regeringen altså med finansministeriet og moderniseringsstyrelsen i spidsen
pengetræer men der er politik og sådan en fører regeringen også
findes ikke så kunne man måske føre en anden politik hvor man i stedet for at klatte pengene væk på den slags skatterabatter brugte dem til for eksempel øget velfærd i kommunerne
mennesker at have et ønske om
det som ordføreren henviser til er en artikel i jyllands posten som viser at den skatteaftale som den nuværende regering står bag er
smule mindre skæv end den som blev lavet i to tusind og tolv det skal dog siges til socialdemokratiets
end den skatteaftale som blev vedtaget i to
men er det ikke rigtigt at
bruge pengene på skatterabatter til de rigeste man kunne
derfor er det helt på sin plads at både uddannelsesministeren og ældreministeren deltager i dag og som det også er fremgået af debatten
niogfyrre til fjortentusinde og ottehundrede og fireogfyrre hvilket svarer til et fald på nitten
at der ikke er praktikpladser men at antallet af ansøgere er faldet drastisk
at få enderne til at mødes og når de modtager deres lønseddel
de konstatere at de hører til blandt de lønmodtagere som får den laveste løn der skal simpelt hen mere anerkendelse til og det skal afspejle sig i bedre løn og bedre arbejdsvilkår
vi ved også at der er mange sosuer som arbejder på deltid også selv om
ønsker at arbejde på fuld tid og det burde jo være ganske enkelt at give ret til fuld tid for de
forudsætter det et arbejdsmiljø som er forsvarligt en hovedforklaring på at mange arbejder deltid er jo nemlig at arbejdet er for hårdt det er ikke i orden
at hæve den tredjedel af de offentligt ansatte der har den laveste løn vil det omfatte godt tohundrede
vil arbejdsvilkårene blive ringere og dermed vil rekrutteringen også blive vanskeligere det kan blive til den berømte onde cirkel og derfor er det centralt
støtter vi fra enhedslistens side også det forslag til vedtagelse der er fremsat så
på daværende tidspunkt at have været startet på uddannelsen med en opfyldelse
der gælder i dag
have kunnet gennemføre en erhvervsuddannelse på det tidspunkt hvis det karakterkrav
der gælder i dag havde været gældende på daværende tidspunkt så for mig at se og for enhedslisten at se er der ingen tvivl om at det at
har bidraget til at højne uddannelsen som argumentet ellers
bidraget til at at der er færre der kommer ind og dermed også færre der bliver uddannet i sidste ende nogle elever
først ind på en uddannelse og og så der komme i gang med nogle af de ting som man
også rigtigt men for nogle
på en uddannelse efter folkeskolen hvor der ikke gælder et karakterkrav som der gør
og tage en uddannelse efter folkeskolen faktisk der har man jo faktisk lavet nogle forringede muligheder i dag og det er vi ikke i tvivl om
ikke laves grønthøsterbesparelser på to procent hvert år noget som
kraftigt imod og som vi ønsker at afskaffe fordi uddannelse jo sådan set er det vi har i vores land det er det vi skal leve af det
at man lavede den reform så hvis det var det man gerne ville opnå ved at
det klokkeklare eksempel på at det karakterkrav som
fra at kunne komme i gang med en erhvervsuddannelse og tilegne sig de kompetencer og den læring som der ligger på en erhvervsuddannelse så så er det rigtigt at
have opnået de kompetencer jo det er rigtigt men vi har jo unge mennesker som ikke har det men som alligevel godt kan gennemføre en erhvervsuddannelse det er jo det som historien viser os og jeg må sige at med den aftale der er lavet dengang
forhindrer man jo faktisk unge mennesker i
en erhvervsuddannelse og det er noget som vi jo ellers ønsker at folk
hvad fru marlene harpsøe siger når hun siger at hun er uenig med mig man kan ikke være uenig i de tal der ligger i forhold til at de mennesker
som som tidligere har gennemført en erhvervsuddannelse men som ikke levede op til karakterkravet
ikke ville have kunnet starte på en erhvervsuddannelse i dag det er så at sige fakta det handler
om at være uenig eller enig med mig det er ganske enkelt
det forholder sig og det er også derfor at karakterkravet er så
rummeligt arbejdsmarked hvor der er mulighed for at man med de evner man har kan indtræde og
bidrage på den måde man man nu kan det skal ikke være
et system hvor man jagter de ledige og de syge og de arbejdsløse
som er så uheldige at være ramt af arbejdsløshed eller sygdom
skal vi da se på mulighederne for at skabe så mange af dem som muligt det gælder det private
ser i dag vi har jo set hvordan på grund af produktivitetsstigningerne
så stærkt i dag at tingene ikke hænger sammen og det også derfor det er godt at det
i forbindelse med regionsaftalerne for to
vi mangler at føre til ende og som stadig væk er relevant
de ansatte i i sundhedsvæsenet og
de ansatte som arbejder på ældreområdet
har i forhold til de medarbejderressourcer
nedsættelse af elvarmeafgiften som følger af den aftale som blev indgået den tolvte november to tusind og sytten om en erhvervs og iværksætterpakke det er jo en pakke
som indeholder mange mange
ikke mindst nedskæringer på dsb det er en pakke som betyder at
elvarmeafgiften skal så sættes ned og
sådan at det generelt er positivt forstået på den måde at
noget som varmepumper mere attraktivt og fremme udnyttelsen af overskudsvarme i virksomheder men det vil dog også være en fordel på den måde som man har valgt at skrue
fordi der er tale om en generel nedsættelse at
en fordel for dem der bruger almindelige elvarme altså elradiatorer så nedsættelsen kan også medvirke til at husstande med elvarme får får lavere varmeudgifter på den måde
så ville vi har lavet en mere målrettet løsning
for at sikre at husstande med elvarme
varmeforbrug
netop med den generelle tilgang der er og med de beløb der
den måde man har valgt at gøre det på ikke er specielt målrettet en generel nedsættelse af elvarmeafgiften synes vi på den måde ikke er rimelig men det
spørgsmålet om afgifter på energi jo selvfølgelig bliver en væsentlig del af den
hvert fald se at noget af finansieringen som som bidrager til det her kommer fra nogle finansieringskilder som vi absolut ikke
selve den måde det er skruet sammen på synes vi heller ikke er målrettet nok så så overordnet set
synes vi ikke at det her lovforslag og den måde det
der skal være registreringsafgift på elbiler heller ikke selv om det er en tesla som kan være en meget dyr overklassebil
faktisk at den skal være fritaget for registreringsafgift har regeringen jo
så så der findes bestemt eksempler hvor vi vælger det grønne fremfor det røde om man så vil men det som jo er vores problem er at vi ikke synes det er målrettet
mit spørgsmål vil også være om ministeren mener at den her lempelse vil være tilstrækkelig til at
at det er rentabelt at investere i det her for en privat husstand det var det spørgsmål som herre jens joel stillede til
det samme gælder i virkeligheden varmepumper i den kollektive energiforsyning i fjernvarme og det er jo et tegn på at man ikke har lavet det her målrettet nok så må
effektivisering af dsb
nedskæring af dsb det går også ud over den grønne omstilling
er for nogle initiativer man igangsætter og så samtidig se på hvor
målrettet nok kunne man måske leve med
af forringelser af for eksempel førtidspension og fleksjob
i europa parlamentet har lige udgivet en rapport hvor de dokumenterer og sandsynliggør at den danske
fire og tyve milliard i perioden to tusind og ti til
seksten fordi de test som man bruger til at teste bilers brændstofforbrug ikke hænger sammen med det brændstofforbrug som bilerne bruger ude
det giver så de her mindreindtægter på fire og tyve milliard to tusind og ti til to tusind og seksten og alene i to tusind og seksten var det faktisk seks
vi gik glip af herhjemme betragtelige beløb må man sige så skriver de også i den rapport om den nye
at den vil løse noget af problemet men det er stadig væk en laboratorietest som undervurderer
hvor meget benzin bilerne faktisk bruger ude i den virkelige verden så der vil
bilejerne betaler afgift ud fra altså hvor langt bilerne kan køre på literen og så
kører på literen ude i virkeligheden som vil være væsentlig mindre
testen viser når man tager
tager udgangspunkt i hvad bilerne rent faktisk forurener
om det er vi landet på det rigtige med
vores klima og miljøpolitik bliver undergravet fordi vi indretter politikken efter
kører x antal kilometer på literen men de kører i
meget mindre og så har vi en situation hvor bilejerne sådan set i årevis har betalt for lidt i afgift fordi de test vi bruger til at måle hvor meget
indfører de rigtige test man kunne også sige at det provenu der kommer ud af det kunne bruges til at sænke afgifterne på elbiler
den kollektive trafik billigere eller
til at lave en ny øvelse i forhold til en omlægning af registreringsafgiften som var mere grøn end bare sådan generelt
det er ikke småpenge vi lige brænder af her
en en tirsdag aften i folketinget så hvad tænker
som en del af en større pakke hvordan man skulle skrue på mange af de her håndtag der findes i forhold
til bilbeskatningen det er man jo afskåret fra nu hvor der kommer sådan en automatisk justering af det hvor man ikke prioriterer de områder man kunne have valgt at prioritere for eksempel elbiler eller de mest miljøvenlige biler eller den kollektive trafik
jo også en laboratorietest som ikke viser hvor meget bilerne forurener i den virkelige verden så der vil stadig
som statskassen går glip af fordi testene ikke er retvisende altså
er jo slet ikke på plads jeg vil så spørge
der er kommet på initiativ af den grønne gruppe i europa parlamentet
ikke ved er hvor meget der skyldes snyd og fifleri med software og hvor meget der skyldes at vi som
for at hive nogle af de penge hjem hvis det skyldes
er det giver ikke mening altså det her handler om at se om der er sket en form for skatteoptimering i forhold til den måde bilerne er blevet testet på fra bilproducenternes side eller om der måske
med dieselbiler og no
vil stadig væk betale mindre i afgift end det de burde have betalt hvis testen
altså test under virkelige forhold som havde været gældende
rettet op på vi går glip af milliarder af kroner hvert eneste år
kompliceret forslag jeg kan i den forbindelse
jesper petersen sagde fra folketingets talerstol her
men det her er i særklasse kompliceret og teknisk
det bærer de mange høringssvar også præg af
som har indgivet høringssvar til det her lovforslag
har også kan man se svært ved at forstå
det er meget kompliceret stof
en ændring som skal imødegå en risiko for at der sker en utilsigtet dobbeltbeskatning af udenlandske personer og selskabers faste driftssted
som ligger i danmark og i de tilfælde hvor det faste driftssted modtager udbytte fra et dansk selskab
som som andre ordførere også har været inde på og hvor den gældende momsfritagelse for selvstændige grupper ikke er i
også den udvidelse af værnsreglen som skal forhindre omgåelse af udbyttebeskatning ved konvertering af skattepligtige udbytter til skattefri aktieavancer
justeringen af reglerne om tynd kapitalisering som opfølgning på en dom fra eu
indebærer en mindre lempelse af reglerne om tynd kapitalisering og det
noget vi bryder os særlig meget om fra enhedslistens side fordi vi sådan set synes at der skal ske en opstramning af reglerne reglerne om tynd
kan opbygge gæld i selskaber og modtage rentefradrag i højskattelande mens man flytter overskuddet til lavskattelande
store renter der kan accepteres ved lån mellem forbundne selskaber
indkomst væk fra beskatning det er bare for at sige
at retningen er forkert i det forslag også selv om det egentlig bygger på
lidt til grin som lovgivere når vi vedtager nogle regler
kilometerfradrag på biler
der bliver brugt nogle test som overhovedet ikke lever op til de intentioner der ligger bag de regler der blev vedtaget her i folketinget det er jo ærlig talt dybt problematisk så er spørgsmålet hvor meget her der skyldes snyd og hvor meget
at der bliver brugt de her laboratorietest som ikke har en dyt
vi bliver nødt til at have boret i og gravet ud det
snydt og kommet snydesoftware ind i bilerne så så de har
bruger nogle ressourcer til at se på hvordan man man kan komme efter firmaer som muligvis måtte have snydt i det her tilfælde
jo spørgsmålet om de fremadrettede indtægter
i to tusind og seksten hvis de tal
synes vi fra enhedslistens side er dybt problematisk for de penge burde jo for længst
det resultat at de penge som allerede burde have ligget i fælleskassen for længst endelig kommer til det
skal fjerne afgiftsfritagelsen på elbiler sådan
den skal være tredive procent billigere det koster lidt over to milliard
der er mange ting man kan gøre for at
har en bil med de penge som vi går glip af hvert år her så
en meget blandet landhandel og der er ting vi er
vi samlet set er negativt indstillet over for
jeg kommer til at tænke på tele2 dommen fra december to tusind og seksten hvor
eu domstolen for anden gang afgjorde at den masseovervågning som
hen bare nægter at følge den dom fordi han siger at han arbejder på en løsning
optik er brug for nogle stramninger fordi der er tale om om nogle skattehuller som vi gerne ville
interesseret i at se på hvordan man kan teste lovgivningen jeg
synes bare den ene minister er
ærlig talt fuldstændig ligeglad med med de domme der kommer fra
og så har vi en skatteminister som siger at lov er lov og det skal bare
noget som helst mit spørgsmål vil være
testene hvad gør skatteministeren for at undersøge om der er foregået snyd for de fire og tyve milliard
hvad for nogle initiativer er der i øjeblikket i gang
skatteministeren i forhold til at undersøge om der
den ene ting den anden ting er det fremadrettede vi går jo glip af milliarder af kroner fordi den test som det her lovforslag vil indføre
såkaldte målrettede jobfradrag men
må man jo sige at de ti procent med de laveste indkomster får tyve
får lidt over to tusind
de en hundrede og tres
små indkomster så er det ikke mere rigtigt at sige at
med de laveste indkomster når man kan se at stort set alle pengene går til folk der tjener mere end en lav
meget mere skævt men det her er
blevet vedtaget uden at dansk folkeparti havde lagt stemmer til så dansk folkeparti er jo med til at lave en skæv aftale her
duer ikke for den er asocial og urimelig
lidt utroligt at dansk folkeparti
ender med at gå med i en aftale
dansk folkeparti ikke vil føre en ulighedsskabende politik eller ikke vil føre en politik
som som skaber mere skævhed i samfundet men det gør den her aftale jo lige præcis
som regeringen oprindelig havde spillet ud med
stadig væk en skæv aftale for det første må man
konstatere at aftalen vender den tunge ende nedad jo højere indkomst jo større gevinst for det andet
for de her skatterabatter bliver kun givet til
skatten bliver sænket hvorfor skal dem der har de allerlaveste indkomster i danmark så forbigås er der nogen der fortjener at få lidt mere
må man da sige at det i høj grad netop er disse grupper for det tredje
fem og tyve bliver snuppet otte million kroner fra det råderum som jo kunne have været brugt til at sikre en bedre velfærd
de rigeste for det fjerde må man sige at regeringen
meget mere enkel løsning på samspilsproblemet nemlig simpelt hen ved at hæve grænsen for hvornår pensionister bliver modregnet i folkepensionens pensionstillæg det er jo en simpel løsning
hvor det ville være synligt for den enkelte pensionist
alle de teknisk indviklede og finurlige skattefradrag
som man måske har fået i forlængelse af den her aftale
en langt klogere tilgang til problemet fremfor at give skatterabatter som giver mest i kroner og øre til dem som tjener mest vi så gerne sådan en højere grænse
før der bliver modregnet i pensionstillægget og vi så den også gerne finansieret ved at fjerne den fradragsmulighed som der i dag eksisterer for pensionsindbetalinger i topskatten
hvis man lavede sådan en ændring og det ville faktisk indbringe
milliard kroner om året det
som en skatterabat som som bør fjernes fordi det er en skatterabat hvor de rigeste kan slippe for at betale topskat hvis de betaler penge ind på en pensionsopsparing det synes vi ikke er rimeligt og vi synes at en fjernelse af den skatterabat kunne have finansieret
i folkepensionens pensionstillæg det ville også være en finansiering som entydigt ville have en social profil hvor en forbedring af pensionsforholdene for almindelige mennesker ramt af samspilsproblemet ville blive betalt af dem der har
til det skæve i den her aftale vil
vil med aftalens pensionsfradrag få en skattenedsættelse på halvtreds kroner om året og de rigeste ti procent vil i gennemsnit få en skattenedsættelse på to tusind og ti kroner det kan man da kalde omfordeling der vil noget til gavn
man kan sige at forslaget var blevet endnu mere skævt hvis ikke der var blevet indført en maksimalgrænse på halvfjerdstusind kroner for fradraget
også en udvidelse af beskæftigelsesfradraget til også at omfatte pensionsindbetalinger
at dem der har allermindst får mindst og det samme gælder aftalens forhøjelse af beskæftigelsesfradraget med tusind kroner her er der nul kroner til de ti procent af befolkningen der tjener mindst
hundrede og tres kroner til de ti procent af befolkningen der tjener mest
aftalen skævt skævt skævt fra start til slut i særdeleshed
vi kan jo se at de ti procent med de laveste indkomster
får tyve kr mens de rigeste ti procent
milliard kroner om året men der er kun en hundrede og tres af de
resten går til dem der tjener mere og topskatteyderne lægger alene beslag på to hundrede og firs million
det netop målrettet til dem der tjener mest og ikke til
ikke så skæv som den kunne
stadig væk meget skæv og en aftale som tager fra råderummet som kunne være brugt til velfærd
en aftale som også er finansieret gennem forringelser af kontanthjælpen via kontanthjælpsloftet og to hundrede og fem og tyve timersreglen
fra enhedslistens side på ingen måde kan støtte
lave lønninger hvordan pokker kan skatteministeren sige det når vi kan se at de ti pct der tjener mindst vil få tyve kroner ud af det
det her er da ikke målrettet dem med de laveste indkomster hvis man ville have gjort det skulle man jo have lavet en aftrapningsordning for
kunne få det her fradrag men den model har regeringen jo ikke valgt at lave jeg synes
skattenedsættelser for dem med de laveste indkomster
betaler for at dem med de laveste indkomster
kan få en skattenedsættelse når man ser på svaret
to hundrede og tre og tredive af syvende februar
kan man jo se at både i kroner og øre men også i procent af disponibel indkomst og procent af bruttoindkomst
en stor grad af åbenhed
selv at vi har mange lovforslag hvor vi efterfølgende skal spørge til grundlaget for de økonomiske beregninger og hvor der kommer nogle meget interessante oplysninger ud som vi sådan set burde
fra starten af det er det ene det andet er at vi jo fra enhedslistens side lige har udgivet en rapport om finansministeriets regnemaskine og hvordan den bygger på meget usikre antagelser og
der har vi jo også skullet stille hundredvis af spørgsmål for at grave frem hvordan man egentlig
regner i finansministeriet når det kommer til hvad der sker når man sætter ydelserne ned eller når skatten
bliver sat ned eller i hvor høj grad et øget arbejdsudbud arbejdsudbud slår igennem og hvornår og den slags ting som som
har været åbenhed omkring så hvordan synes finansministeren egentlig at det nuværende informationsniveau er er
mange flere folk der skulle komme i arbejde eller hvor
i det hele taget har vi jo et problem med en regnemaskine som i dag ikke er upolitisk den er politisk fordi den for eksempel kun
det spørgsmål jeg så vil stille her i anden omgang
den beretning som finansministeren nævner
en beretning kunne det så også være en god idé at få ind at når regeringen
eller når regeringen fremlægger udspil så får vi altid
efter tilbageløb og beregningerne med adfærdsvirkninger gerne som finansministeren beskriver adfærdsvirkninger
vi et forslag fra sf om fuld offentlighed om økonomiske beregninger og det
en del af de andre ordførere som
er dykket ned i bemærkningerne hvor der står at forslagsstillerne mener
have alle beregningsforudsætninger
er nogle meget præcise regler for hvordan vi vi
så ideen om en beretning i forlængelse af det her
også åbenlyst at at vi
det her forslag bliver sendt til afstemning selvfølgelig
et klart signal om hvad det er folketinget ønsker her hvis det var der måtte være flertal for det det lader der desværre ikke til at være men men det er helt klart at vi har brug for en øget åbenhed
to gode eksempler som også har været fremme i debatten er
det ville betyde utrolig lidt at der var meget få mennesker som ville falde ud af dagpengesystemet og ud
forbindelse med to tusind og fem og tyve planen hvor regeringen fremlagde tingene på en sådan måde
skulle have mere både i procent og i kroner og øre hvilket selvfølgelig var helt forkert
misvisende måde en fejlagtig måde en ikkerigtig måde at fremlægge tingene på så vi har brug for
de bagvedliggende beregninger kan der gå utrolig lang tid inden
men mærkeligt nok lige efter
der er indgået en aftale eller et forlig i forlængelse af det udspil regeringen
nærmest minuttet efter nærmest samtidig med at der
i det ministerium hvor hvor aftalen er blevet indgået og det er da påfaldende så én ting handler om åbenhed men en anden ting handler
ting som også gennemsyrer den her debat og som jeg synes er værd at påpege det er det her
med med finansministeriet som om det skulle være
et neutralt organ som servicerer folketinget
bare huske på at finansministeriet jo er regeringens folk de arbejder for regeringen så hvis regeringen har lagt sig fast på en bestemt linje
foregår mellem folketinget og finansministeriet og derfor er det
i i finansministeriet fordi der
enhedslisten har udgivet nogle af finansordførerne som sidder nede i salen i dag var
til stede ved lanceringen af rapporten rapporten
politiske regnemaskine
samlet set giver en politisk
som overvurderer de positive effekter af skattesænkninger og lavere ydelser til ledige og som samtidig undervurderer de positive effekter af offentligt forbrug og investeringer ligesom de skaber alvorlig usikkerhed om troværdigheden i de økonomiske
rart hvis det ikke var sådan at finansministeriet skulle tvinges til truget med hundredvis af spørgsmål fra folketinget
set bare kunne fremlægge metodenotater om hvordan de regner så hele tilblivelsen af den her rapport og den
er i sig selv et bevis på at
finansministeriets side og i forhold til hvordan regeringen regner og fremlægger sine
hvor hurtigt et øget arbejdsudbud
det er da et kæmpe problem sådan som som vores rapport dokumenterer hvis hvis de antagelser hviler
jo ikke har den tilbøjelighed til at anvende dynamiske effekter sådan
det er bare i al beskedenhed den diskussion
mange år hvor der ligesom har eksisteret en form for hegemoni hvor der har eksisteret en lukkethed
umuliggjort en reel faglig diskussion af hvordan der bliver regnet og dermed også
den måde der regnes på er i forhold til at det har enorme politiske konsekvenser vi har jo
da vi forhandlede under den tidligere thorningregering gerne ville have en midlertidig kontanthjælpsydelse for nogle af de mennesker som faldt ud af dagpengesystemet det var noget som i direkte udgifter kostede lige under elleve million
men regnemaskinen fik det søreme til at koste seks hundrede og ti million kroner på grund af adfærdsvirkningerne og det ville betyde at mange kontanthjælpsmodtagere i det hele taget ville få mindre lyst til til at tage et arbejde det er jo bare ét
på hvordan den regnemaskine er politiseret og hvordan den også er problematisk
at nedsættelser af topskatten skulle have en positiv effekt
som undersøger sammenhængen hvis vi ser på en dansk undersøgelse i forhold til arbejdstid
er alle mulige studier omkring sammenhængen mellem
timeeffekten altså det at folk arbejder flere timer og indkomsten
jo en proxyvariabel for arbejdstid
til til resultater som både siger
nedsættelser af topskatten kan være nærmest selvfinansierende
bare hele den usikkerhed som er så stor og så grundlæggende og som er dybt problematisk
kan bygge sin politik på det og bruge
til at finansiere velfærd for pengene kan vise sig ikke at være der fordi de effekter som man påstår er der
og fem og tyve tager otte milliard kroner af råderummet som skulle have været brugt til velfærd
interessant at der er så mange partier der har lavet forringelser for de syge for de
for de arbejdsløse med den begrundelse at de penge da skulle bruges til velfærd og så får man sådan aftale her som er pilskæv
pengene så går til de folk som i forvejen har
får fire hundrede og fyrre kroner og jobfradraget koster en
milliard kroner om året men det er kun en hundrede og tres million kroner af dem der går til dem som tjener op til trehundredetusind kroner om året
hvis det her i noget som helst omfang er målrettet noget
målrettet dem der tjener mest hvordan kan det være et jobfradrag som primært kommer dem der tjener mindst
der går til dem som tjener op til trehundredetusind kroner om året hvordan kan man dog så kalde det for et jobfradrag der er målrettet dem med de laveste indkomster så er det rigtigt at hvis vi
det ville være en socialt afbalanceret løsning som ville sikre at dem der tjener mest i det her samfund
bidrage mest til en sådan løsning og det ville i øvrigt også komme rigtig mange pensionister til gavn som allerede i dag
år kommer flere ældre og flere
kommer flere ældre og flere børn men at velfærden
private forbrug vokser og
er det så virkelig ambitionen på velfærdsområdet at velfærden kun
holde skindet på næsen i de kommende år
faktisk at vokse i takt med velstandsstigningen i samfundet i takt med nye behandlingsformer
at finansiere det udvidede demografiske træk på en procent vækst i den offentlige sektor
i sin tale men hvis martin skal have
som jo lige akkurat er nok til at holde skindet på næsen
fem og tyve men mit spørgsmål er hvordan skal
demografiske træk så hvordan skal nulvækst egentlig forstås er det
bare valgflæsk der skal lyde godt eller eller er det et røgslør en camouflage for en nedskæringspolitik kan vi
sin hofte i dag kan det ske ambulant og man kan få den første genoptræning inden man bliver sendt hjem om
jo fantastisk så så ting kan jo gøres mere effektivt men det kræver altså også at
er vi jo ikke ude i nulvækst så er vi ude i minusvækst
og medføre ekstreme vejrforhold at havene stiger i takt med at isen på polerne smelter at vi vil se en udryddelse af tusindvis af arter og se millioner af klimaflygtninge
halvtreds million kroner ekstra om året i fire år noget som ikke rækker nogen steder når vi ved hvilken krise dansk natur befinder sig i
udsulte velfærden regeringen har prøvet at spinne løs med at
her finanslov skulle dele milde gaver ud til velfærden sandheden er
at udgifterne ikke kan følge med udviklingen hvor der bliver flere ældre flere børn medicinpriserne stiger og opgaverne bliver flere
vil det betyde endnu mere stress for sygeplejerskerne det vil betyde endnu mindre tid for hjemmehjælperen til den ældre borger i vores samfund og det vil betyde endnu mindre tid til nærvær med det enkelte
passe vores børn vores ældre og vores syge velfærdens helte hvert år skal de gå længere på literen fordi pengene ikke følger med udviklingen og den udsultning fortsætter med denne
regeringen vil fortsætte nedskæringen på uddannelse undervisning og kultur på otte hundrede million kroner om året helt frem
to og tyve flere uddannelsesinstitutioner er nu så pressede at de risikerer at gå konkurs længe før vi når til to og tyve
uddannelsesinstitutioner studerende og undervisere er i
få undervisningstimer på mange uddannelser der er ikke penge nok til bøger undervisere bliver fyret det er den helt gale vej vi skal investere i uddannelser af højeste kvalitet til gavn for både studerende og
af arbejdet og det bliver stadig værre år for år alligevel vælger regeringen at spare på arbejdsmiljøet endnu en gang regeringen
mindre på arbejdsmiljøet spare fem og tyve ansatte i arbejdstilsynet
lukker ned for en række forebyggende indsatser dårligt arbejdsmiljø slider tusindvis af mennesker op hvert eneste år hvert eneste år er der cirka fyrretusind
og økonomisk men livskvalitet kan man ikke gøre op i penge smerter kan ikke gøres op i penge
eller læreren hvis arbejde har gjort en til krøbling eller måske svært syg og derfor er det fuldstændig vanvittigt ikke at
er hele hundrede konkrete tiltag de er alle eksempler på hvor meget mere bæredygtigt
kunne blive tingene er realiserbare pengene passer
i morgen hvis der var det rigtige politiske flertal hundrede dagesplanen viser hvad vi ville gå i gang
hvordan enhedslisten mener at en finanslov skal se ud hvis det var os der kunne bestemme for politik handler om valg og lige nu
af fællesskabet vores natur gisper velfærden halter og skatten
skiftende statsministre har kaldt kursen for nødvendig men ingen politik er nødvendig eller ingen politik er uforanderlig for den sags skyld
ændre samfundet og vi kan give samfundet en retning hvor vi giver hinanden de bedste vilkår for at leve sunde rige og bæredygtige liv
for så er der nemlig råd
kan genskabe troen på at politik kan gøre en
ikke nødvendigvis behøver at være sådan at uanset hvem der sidder på magten bliver der ført højreorienteret nedskæringspolitik
vores plan indeholder blandt andet indførelse af en ny klimalov med bindende mål for reduktion af udledningen
billigere kollektiv trafik planen indeholder også flere kollegaer til velfærdens
når hjemmehjælpen kommer på besøg velfærdens helte stresser rundt
deres yderste for at få det hele til at hænge sammen og det går jo også ud over de borgere som har
vi skylder vores ældre
med tid til omsorg og leg og der skal være optimale betingelser i sundhedsvæsenet for at alle får den helt rigtige behandling og bliver raske så hurtigt
i alderdommen og ved sygdom der er ikke nogen i vores land og sådan er det desværre i dag der skal være bange for at blive syge der er ikke nogen der skal være bange for at blive gamle og der er ikke nogen
sygedagpenge så længe man er syg og vi vil sikre mulighed for tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet på dagpengesats for de timer man ikke længere kan arbejde
humanitær supermagt
ulandsbistanden til en procent
fredsbevarende missioner
dyre kampfly til cirka en milliard kroner stykket vi vil også ansætte ekstra medarbejdere i skattekontrollen fordi
ganske enkelt ikke har råd til at lade være vores samfund fælleskassen
lidt under halvtreds milliard kr
den er faktisk overfinansieret og den indeholder ikke kun udgifter til øget offentligt
afgifter som vil komme den brede befolkning til
mindst i vores samfund og en mindre brugerbetaling på for eksempel kollektiv trafik
til gode specielt dem med de mindste indkomster mens vi finder pengene til vores plan i toppen af samfundet dem som har fået skatterabatter de sidste mange år
det er også godt at socialdemokratiet kommer på banen med en konkret politik lige siden valget i to tusind og femten har vi jo
vi mangler mere konkret politik fra socialdemokratiets side hvis jeg skulle nævne noget
det noget af det som jeg også selv nævnte i mine spørgsmål til herre