syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
milliard kroner på skolefritidsordninger og klubber har betydet at de lange skoledage vil blive ved med at stå i vejen og vanskeliggør en konstruktiv udvikling
skoledagen på den betingelse at de midler der spares
om hvad man kan bruge midlerne fra den korte skoledag til men vi synes faktisk det er fundamentalt
den fejlfinansiering der fandt sted med skolereformen
beløb i den størrelsesorden til fritidsordninger og klubber
til at forhandle ordentlige arbejdstidsregler for lærerne jeg ved godt at det kan være en overvindelse for nogle af partierne at ændre
jeg tror til gengæld at
at løsningen på folkeskolens problem er
at løse folkeskolens problemer
årsagen til alt det spektakel der er og det er altså at man har mishandlet lærernes arbejdstidsregler
mishandlet skolefritidsordninger og klubber da man indførte folkeskolereformen og det er man nødt til at rette op på
at det har genereret mere interesse blandt børn og unge
for idræt jeg er enig i den betragtning
i min tidligere beskæftigelse og alle undersøgelser viser at hvis man arbejder mere
hvad børnene foretager sig i deres fritidsliv så jeg er ikke i tvivl om at det i forhold til idræt har en klart positiv virkning jeg er absolut tilhænger af at børn dyrker idræt
have en grundig dialog om hvor det skal være men at fremstille det sådan at før man fik den nuværende folkeskolereform
der udgøres af lærere og pædagogisk personale at skabe en varieret skoledag mener jeg er en fuldstændig forvrængning af den måde som folkeskolen har fungeret på selvfølgelig kunne man da lave en varieret skoledag også før
folkeskolereformen kom
dårligere forberedelsestid
der skulle undervise i folkeskolen og at
meget kraftigt på skolefritidsordningerne
at hver tiende af de børn der tidligere gik i en skolefritidsordning nu må gå hjem fordi deres forældre ikke mener at de dyre priser der er sammenholdt med den kortere åbningstid
gør det rimeligt at de har deres barn indskrevet i en skolefritidsordning
er man skal skære hvis man skal korte skoledagen ned og jeg synes
skal foregå i en tæt dialog
der kender skolens hverdag så frem for at enhedslisten laver et quickfix
er ikke min opfattelse at det er en opgave for enhedslisten
producere et færdigt forslag til
præcis er for timer der skal væk men det giver jo et underligt vrangbillede at fremstille det som om man ikke
udmærket folkeskole før vi fik folkeskolereformen så selvfølgelig kan man da korte ned i de lange skoledage og finde en fornuftig balance
uden om danmarks lærerforening og lærerne og deres faglige viden og kompetencer vi tænker det omvendte i enhedslisten vi synes det er en rigtig god idé at det når man
ske i en tæt dialog med skolens parter
udmærket at mange af eleverne på
i dag har adgang til gratis transport mellem
det drejer sig om unge der bor mere end elleve
derfor vil det være sådan i al sin gribende enkelhed at for nogle elever
vil der ikke være fordele forbundet med ungdomskortet når det gælder transporten mellem hjemmet og uddannelsesstedet men der vil til gengæld være en række nye transportmuligheder
være en fordel for den enkelte unge som
vil være forskelligt det vil afhænge af hvad afstanden er mellem den pågældendes hjem og uddannelsesstedet og det vil afhænge af om den unge er i stand til eller ønsker
have et et aktivt
være en fordel for andre vil det ikke være en
måtte føre til et lovforslag der vedtages
at det bliver meget tydeligt at der er tale om et reelt frit valg sådan læser jeg også
også når en udgift skifter fra at være en ren kommunal udgift til en statslig udgift kræver det ikke nogen
voldsomt udviklet fantasi at gøre sig
at de unge skifter fra en ordning der er fuldt kommunalt finansieret til en statsligt finansieret ordning
en vedtagelse af beslutningsforslaget måske en beretning som jeg
føler sig presset til at vælge
transportordning som i virkeligheden ikke er nogen fordel for dem
ud fra et kompensationsprincip
transporten mellem deres hjem og deres uddannelsessted og kunne supplere den
med en transportordning der ligestiller dem med andre i forhold til fritiden
lige præcis er vanskeligere stillet
i deres fritidsliv så det er måske noget man kunne kigge på
forslaget og derfor vil jeg kun sige at
når økonomien i den grad lægger op til konkurrence indbyrdes mellem uddannelsesinstitutionerne i stedet for samarbejde mellem uddannelsesinstitutionerne den måde
styre uddannelsessystemet på indebærer at
man må jo sige at det desværre så heller ikke er den grundlæggende styringsstruktur vi skal diskutere her det er ikke det der er
til debat med forslaget men ikke desto
et forslag om at der skal sikres rum for større og mere langsigtede investeringer på uddannelsesområdet tværtimod
måske er der en direkte dagsorden om at man egentlig synes det går lidt rigelig stærkt med investeringerne på uddannelsesområdet
trække i bremsen vi er i enhedslisten bange for at regeringen med det her forslag vil skabe en række nye problemer for mange af landets uddannelsesinstitutioner det har været nævnt
har samme indhold at der er en
uddannelsesinstitutionerne
ekstraudgifter og der gives
en berettiget utilfredshed med
dem skal uddannelsesinstitutionerne selv afholde inden for deres eksisterende budgetter man pålægger en ekstra byrde uden at lade økonomien følge med så
af de reelle problemer som vi har med hele den markedsstyring der er af uddannelsesområdet men desværre
anviser forslaget efter vores opfattelse ikke noget der bare ligner en velegnet løsning af problemet og enhedslisten kan derfor ikke støtte
den kommer i forlængelse af de
folketinget vedtog i december måned
fremførte vi fra enhedslistens side at vi er stærkt i tvivl om
har ikke ændret sig fra behandlingen i december til i dag vi mener fortsat ikke at
lovgivning der udmønter den har et indhold som
på nogen måde sandsynliggør
den målsætning som fremgår af trepartsaftalen om at forøge antallet af praktikpladser med
en realitet
udtrykte også ved behandling af forslagene i i december at
jeg har noteret mig ved gennemlæsning af de høringssvar vi har fået til dette lovforslag at der i hvert fald er enkelte af høringsparterne som giver udtryk for den samme bekymring
valgte vi på trods af den skepsis som jeg nu
de første lovforslag der udmønter aftalen i håb om at det på trods af den skepsis vi har vil vise sig at være et lille skridt i den rigtige retning
vil i logisk forlængelse af vores stillingtagen da
men vi vil nøje følge med i hvordan arbejdet med at skaffe praktikpladser skrider frem og vi forventer at regeringen vil tage skridt til at ændre den aftalte konstruktion og tage nye initiativer hvis det viser sig at der ikke sker den vækst i
parterne i trepartsaftalen
meget store dele af dagen
sådan at en medarbejder er alene med ti til tolv vuggestuebørn i kortere eller længere tid
betaler sig tror jeg i grunden de fleste har tænkt længe i forhold til børns trivsel og udvikling men jeg fornemmer måske også at der er nogle tendenser til
vi måske kunne nærme os en konsensus der hedder at der faktisk også er en enighed om at det samfundsøkonomisk kan betale sig at investere
en tidlig indsats alligevel er
til at der skal drives praktisk politik og jeg har tænkt over hvad årsagerne
i virkeligheden overhovedet på heckmankurven
ser pænt ud på papiret den anden
opereres i meget korte perspektiver
og langsigtede perspektiver ved at investere i en tidlig indsats den kortsigtede er
den at børn trives når de går i
det mærker forældre med det samme til gengæld
placering de har på arbejdsmarkedet når de er seks og
jeg tror der kan være en tendens til at man har meget øje
ikke mener det samme når vi taler tidlig indsats og det kan jo være blokerende for debatten hvis vi benævner noget som vi i virkeligheden opfatter fuldstændig forskelligt
har det daglige arbejde med børnene jeg synes der i regeringens forslag faktisk er gode initiativer
socialt udsatte det er godt der skal afsættes penge til kompetenceløft
den kommunale sundhedspleje der er også elementer vi er
det drejer sig ikke mindst om det at skabe bedre vilkår for private aktører vi mener ikke at privatiseringen af
der sendes et signal om at vi i forhold til de private børnepassere måske vil se et initiativ
små børn der er hos private børnepassere uden den nødvendige kvalitet i dag jeg vil pege på to ting som
som sagt normeringerne det er allerede nævnt at tre ud af fire pædagogiske medarbejdere
i kortere eller længere perioder at være alene med børn
det skal være sådan at vi skal have normeringer vi kan kalde det minimumsnormeringer
sige at vi skal have normeringer i vores daginstitutioner sådan
sikre på at der faktisk er mindst to medarbejdere man ville studse hvis man kom ned
nogen lærere det var ærgerligt det var der altså ikke lige råd til nu jeg tænker vi skal have samme
ske et større uddannelsesløft på området jeg tjekkede lige personalestatistikkerne
ansat i daginstitutioner skolefritidsordninger og dagpleje det er rigtig rigtig mange og skal
er sådan at der er brug for et meget stort uddannelsesløft
vi sikrer at der bliver langt mere uddannet personale på vores
end i forældrenes behov
skudt sig selv i foden man har gjort det for at skabe noget rationalitet og man har i virkeligheden skaffet sig nogle nogle større driftsudgifter
forældrene er dem der har fat i den lange ende
vifte af valgmuligheder vælger det som de synes pædagogisk
det tror jeg også der er rigtig mange forældre
derfor tror jeg også der er en god fremtid for
den kommunale dagpleje den må i hvert fald ikke nedlægges hvis der er forældre der efterspørger den
samfundet skal stille til rådighed for de børn der ønskes pasning til må være et dagtilbud som har en vis kvalitet og det er sådan i dag at de private pasningsordninger der er
af kapitel to i dagtilbudsloven hvori man har fastlagt de særlige kvalitetskrav
det vil sige at der er pasningsordninger
ikke er kvalitetskrav og der er det min opfattelse at når samfundet skal stille
må de opfylde et eller andet minimum af kvalitet
det hvis det blev omfattet af de kvalitetskrav der er der men derudover
de bliver brugt til at trykke lønninger og de bliver brugt til at have ringere personalenormeringer og derfor er der desværre i en del private institutioner et ringere pædagogisk tilbud og jeg synes
ikke vi skal stille offentlige midler til rådighed
ordføreren er jo inde på at man må prioritere
så er prioriteret en pædagogisk medarbejder mindre
anden grænse for prioriteringen er det acceptabelt kunne jeg godt tænke mig at høre et
af dagen i en vuggestue kun er én medarbejder til en gruppe
jeg prøvede også i min ordførertale at sætte et billede på ville vi synes det var en rigtig god idé at man
en relativt dårlig idé hvis de skal lære noget kunne man ikke sige at det var rimeligt at der var noget tilsvarende i vuggestuen
acceptabelt at der kun er en medarbejder
den kommunale dagpleje der må komme fem børn inden for dørene og absolut ikke flere og kommer der seks eller syv bryder man loven opfatter ordføreren det som negativt og
det var den forståelse der var mellem den enkelte kommunale dagpleje og forældrene jeg er lidt nysgerrig efter at høre hvad ordføreren
vuggestuegruppe og tyve børn i en børnehavegruppe
være den at at der ikke er mere
tre nul to årige børn
optik er der her tale om at man definerer en minimumsnormering
daginstitutioner og kommunal dagpleje som ikke har en pædagogisk uddannelse
meget voldsomt tal
ministeren ikke iværksætte en indsats for at få løftet uddannelsesniveauet
lønudbetalinger til personale og dem er der tror jeg
og der viser det sig altså at der er de her cirka fyrretusind der ikke har en pædagogisk uddannelse
er der tredivetusind man kan vende og dreje det men der er altså svimlende mange mennesker man får ikke uddannet mange for en hundrede og halvfjerds million
den trepartsaftale man havde lavet så igen synes ministeren ikke
et stort problem at der er så mange ansatte i vores dagtilbud som ikke har en pædagogisk uddannelse og er det ikke sådan
vil fremlægge andre initiativer
de serviceniveauer der er på en række områder og jeg vil helt konkret
ordføreren kan ordføreren ikke være bekymret for at det forsøg der for eksempel
kan være med til at undergrave de serviceniveauer
operere med et serviceniveau på nul
hvis en kommune har budgetteret med at borgeren aldrig kan komme uden for en dør for kommunale penge kan man så sælge ledsagelse til den pågældende borger eller har man udelukket sig fra et sådant salg
borgere med meget stærke funktionsnedsættelser
meget vanskeligt ved at kommunikere og om det ikke
er et problem når der står her i
den enkelte borger der benytter sig af tilkøbsydelser skal være indforstået med tilkøbets omfang og pris tilkøbet skal ske på borgerens eget initiativ
borgere som ikke selv umiddelbart er i stand til at kommunikere med sælgeren
til tilrettelæggelse og levering af tilkøbsydelserne kan begrunde
har en svær funktionsnedsættelse skal betale noget mere for nøjagtig den samme ydelse som den
har en betydelig funktionsnedsættelse er det ikke fuldstændig skævt at borgere med de største største funktionsnedsættelser
i forhold til integration af flygtningebørn det kan de på flere måder det kan
så at sige ikke bare til den undervisning
betyder utrolig meget i forhold til at få børn og unge ind i
og først skal til at stifte bekendtskab med den at de kan
her tætte relationer til andre unge
meget tætte relationer til lærere til
til voksne på efterskolen giver ligesom samværet med andre børn nogle fantastiske muligheder for at lære vores kultur at
få en forståelse af vores samfund og dermed
vejen for en hurtig integration
det er på det her område synes jeg unikt hvad efterskolerne kan og derfor
er det et rigtig godt forslag som sf har
nemlig at vi skaber hjemmel til at det ikke kun er de flygtningebørn som har permanent opholdstilladelse men at det også er de unge flygtninge med en midlertidig opholdstilladelse som får mulighed for at modtage undervisning
som andetsprog på en efterskole det er jo som bekendt ikke muligt
danskundervisning til den her gruppe og det er rigtig fornuftigt at forslaget nu behandles her jeg vil sige at
det blev overflødigt efter den drøftelse vi havde forleden dag i undervisningsministeriet hvor det var mit indtryk i hvert fald
jeg ærgrer mig over at regeringen har givet dansk folkeparti mulighed for at bestemme
jeg noterede mig at herre jacob mark spurgte til hvor brede
og jeg tænker at et forlig der kunne samle
hundrede og fyrre medlemmer af folketinget
det gjorde noget så jeg må sige
beslutte det her i fællesskab og dermed give en stærk håndsrækning
set enig med ministeren i at det godt nok ikke er nemt at finde noget ordentlig statistik på det her område det giver nærmest mindelser
den måde man regner normeringer ud på på daginstitutionsområdet i et andet ministerium men men
at børnene først får fri typisk klokken
det er meget dyrt at de skal op og betale
hundrede kroner om måneden for et tilbud i en skolefritidsordning hvor ungerne skal være fra en gang lidt efter klokken fjorten og så hen til klokken seksten til seksten femten stykker
ikke mindst børn der måske kan have vanskeligt ved at skabe sig fællesskaber
en ny chance en anden chance for at skabe sig nogle nye fællesskaber er ministeren ikke enig i at det er et stort problem hvis betalingen betyder at der er forældre som af økonomiske årsager
er socialdemokratiet ikke enige i
det loft som enhedslisten har foreslået men er det ikke et problem at kommunerne i princippet kan pålægge forældrene den fulde udgift man kan opkræve forældrene hver en krone det koster kommunen
man nogle ulovlige ordninger der kaldtes tilsynssikrede væresteder for ligesom at antyde at her var der altså ikke meget pædagogisk formål er ordføreren ikke
enig i at den tid har vi gudskelov lagt bag os og at skolefritidsordningerne faktisk har en stor betydning i forhold
til børns børns udvikling og trivsel og er det på den baggrund ikke et alvorligt problem hvis der er forældre der fravælger skolefritidsordningerne
man oprettede skolefritidsordningerne det er jo ikke en ny historie det er en relativt gammel historie men
det var så vigtigt at man ikke havde fritidshjemmene uden for skolerne men at man rykkede fritidsordningerne tættere på skolerne så der så at sige kom et tæt samspil mellem mellem
fandt sted i fritidsordningerne er det ikke et problem at vi nu
fordi der tilsyneladende er børn som helt forlader fritidsordningerne af
børnene så er det da et problem når man pludselig trækker børn ud
gode samspil det forstærker jo sådan set problemet men ellers vil
venstres opfattelse at ikke bare dette forslag om et loft men det i det hele taget at sætte et loft over forældrebetalingen er et problem skal kommunerne kunne opkræve hundrede procent af udgiften hvis de ønsker
medgivet at den kunne være klarere hvis det nu er sådan at jeg og enhedslisten har ret i det vi nu siger i forbindelse med det her
af børn som forlader skolefritidsordningerne fordi forældrene ikke længere synes at det er rimeligt at betale de her en tusind fem hundrede kroner for en ganske kort dag i skolefritidsordningen er der så ikke noget der er gået i stykker
om måneden og jeg er ikke tvivl om at der er mange forældre der af den årsag vælger fritidsordningerne fra det er fuldstændig rigtigt
der bliver sagt at der eksisterer fripladsordninger som betyder at
den forældregruppe der ligger lige over fripladsgrænsen
jeg forstod ministeren sådan at der arbejdes på at afdække hvordan
efter folkeskolereformen det er jo for rigtig mange forældre en nødvendighed at
en pasningsordning til deres barn når
fra skole så mange har strakt sig rigtig langt for at få det til at fungere og jeg tror altså at det er det her sammenfald mellem den nu meget korte åbningstid i
og konsulentbureauet bureau to tusind har
folkeskolereformens forlængelse af de lange skoledage der er derfor rigtig mange børn som
af fællesskabet i en fritidsordning
har det rigtig store negative konsekvenser konsekvenserne er indlysende forskellige fra barn til barn der er ingen grund til at diskutere det her unuanceret det spiller selvfølgelig en stor rolle hvilken arbejdstid
forældrene har og om der er bedsteforældre i nærheden som har mulighed for at
hente og det spiller en stor rolle om man går alene hjem om eftermiddagen
går til en fritidsaktivitet hvor man følges
med andre der er ingen grund til at forsimple problemstillingerne men det står ikke til at bortforklare at det for mange børn faktisk er et stort problem
samværet og fællesskabet med skolekammeraterne om eftermiddagen og rigtig mange er efter alt at dømme også overladt til sig selv det er simpelt hen ikke rimeligt over for børn i seks ni årsalderen jeg synes også
om forældrene det giver altså en ganske betydelig utryghed hos forældre hvis det er sådan at de må opgive at have en pasningsordning til deres dreng eller pige der måske endda lige knap er fyldt seks år det giver
den bekymring der er for hvordan
hvad har det egentlig af betydning for mit barn
man ikke er i stand til at gå sammen med de andre børn i skolefritidsordningen så vi skal have vendt udviklingen så andelen af børn i skolefritidsordningerne ikke bliver ved med at falde
tilvælge dem igen vi har foreslået
alternativet og sf tak for de positive bemærkninger jeg har
lyttet mig til man skal jo være i det positive hjørne at der også fra socialdemokratiet og og de radikale er klare meldinger om
som vi skal kigge på i fællesskab det får vi forhåbentlig lejlighed til i en anden position om om
det er rigtig dyrt det er også en overvejelse værd bruger vi pengene fornuftigt nok det der for mig og enhedslisten har været meget afgørende er at der tilsyneladende er kommet en situation
synes jeg det bliver rigtig kritisk og derfor kan
være rigtig vigtigt at prioritere
vi har bygget vores forslag til finansiering på de svar vi har fået
udbytte af at ansætte flere medarbejdere i skat der regnes i gennemsnit med noget i retning af at man kan tjene sin løn ind fem gange
det bliver nok svært i forsamlingen her at finde nogle som ikke har det synspunkt at forholdene i skat måske er en anelse
uigennemskuelige men altså vi har bygget vores forslag på de tal vi har fået fra finansministeriet
om der eventuelt var andre muligheder for at
efter hvor meget man tjener så det vil sige at inden for det spekter vil man afhængigt af hvor man ligger på stigen få økonomisk fornøjelse af det og hvis man ligger med en indtjening på over femhundrede og otteogtyvetusindtohundrede kroner
at have sit barn i skolefritidsordning og så var det finansieret over skatten
det ikke vendte den tunge ende nedad havde vi stillet det forslag
jeg nok ikke måtte nøjes med de lidt knubbede bemærkninger der er kommet om finansieringen her så jo jeg kan bekræfte at
et tungt karakterpres på alt for mange elever en undersøgelse
høje karakterkrav på mange videregående uddannelser giver en
betydelig risiko for at gymnasieelever træffer valg der i al for høj grad er dikteret af behovet for at opnå et højt karaktergennemsnit karakterkrav sorterer unge der
og det samme vil vi i høj grad komme til at se i forhold til optag på gymnasierne med den nye gymnasiereform og vi vil dermed også komme til at opleve et forstærket karakterpres i folkeskolen med det vil jeg sige at
det største problem ved karaktersystemet på vores uddannelser men snarere hele den uddannelsestænkning som karaktersystemet knytter sig til hvor præstationsorienteringen er blevet alt for voldsom
vi så i enhedslisten derfor gerne at vi fik omlagt bedømmelsessystemerne på vores uddannelser sådan
generelt fyldte meget mindre og sådan
vi i langt højere grad havde formative evalueringer der var med til at støtte eleverne i at komme videre med deres uddannelse når det er sagt
af den nuværende karakterskala der har været gældende i den sidste halve snes år
benævnes fra mange sider har jeg bemærket
som en mangelskala og det er nok meget karakteristisk for skalaen at
at ordet mangler indgår direkte i beskrivelsen af de fire øverste karakterer i systemet
vidner efter vores opfattelse om at der er alt for meget fokus
standardisering alt for meget fokus på opfyldelse af mål og alt for lidt fokus på elevernes kreativitet vi er derfor i enhedslisten
dansk folkeparti har lavet til beslutningsforslaget her
på vores karaktersystem vi er også enige i at der er brug for at kigge på karakterskalaen vi er ærlig talt i tvivl om om det er det rigtige tidspunkt også i betragtning af at der er sat en evaluering i gang
gennemføre og nedsætte en egentlig karakterkommission vi har ikke afklaret
er et ensidigt fokus så synes vi ikke det er så interessant til gengæld
synes vi samlet set at der er store problemer og jeg vil bestemt ikke udelukke at vi kan støtte en en karakterkommission jeg vil bare
foretrække at vi får det i udvalget og får skrevet
er enige om at der er et bredere afsæt for nedsættelse af
i fællesskab jeg har dog også noteret mig af den debat der har været i pressen
der ikke vil være flertal for et forslag umiddelbart som det foreligger her i salen og så synes
komme videre på kunne være at få skrevet
som sagt meget gerne kunne være at så snart vi har evalueringen
nedsætter vi en karakterkommission for vi er helt
for ganske nylig haft diskussioner i forbindelse med med præsidiets konference
om folketingets arbejdsformer
at det her med at sammenbringe forslag der dybest set ikke har en pind med hinanden at gøre er en uskik
det kan jo bringe partier en situation hvor man sådan set synes at meget af det der foreligger
i et givent lovforslag er fornuftigt men at der kan være elementer som man er betænkelig ved og derfor
man komme i den dumme situation at man ved afstemningen om et forslag i virkeligheden kommer til at stemme imod en række forslag som man sådan set er enig i og jeg vil ikke udelukke at det vil kunne være tilfældet
for vores vedkommende med det her forslag
i lovforslaget her det gælder forslaget om
regelændringer for psykolognævnet det synes vi
altså noget skeptiske over for den del af forslaget som
udvider forsøgsbestemmelsen på det sociale område
er behov for at justere forsøgsbestemmelsen venstres ordfører var inde på
i forhold til den udvikling der er sket de sidste
forstå at der er den her uklarhed for det fremgår ikke helt hvad det er man vil opnå med ændringen altså i dag ligger der jo en afgrænset
bestemte dele af serviceloven man kan lave forsøg med mens der
på yderligere områder end dem der er bestemt af de nuværende regler
vi vil altså have et behov for at få belyst fra ministerens side hvad er det for
som den her lovændring giver adgang til som der ikke er adgang til i dag og hvad er egentlig behovet for det
borgernes retssikkerhed der udtrykkes i høringssvaret fra danske handicaporganisationer
ministeriet adresserer jo sådan set selv problemstillingen og jeg synes at de bemærkninger
forud for lovforslagets endelige affattelse er blevet
hvor man beskriver hvordan man
også konkret vil sikre borgernes retssikkerhed men vi synes altså stadig væk ikke at
vi har behov for at få de mulige konsekvenser af den udvidede forsøgsadgang belyst nærmere en anden betænkelighed ved forslaget
at man udvider kredsen der kan ansøge om at igangsætte forsøg
skal kunne få en forsøgsadgang uden om kommunen
gribe til det forslag som dansk socialrådgiverforening har i deres høringssvar nemlig at kommunen også skal godkende et sådant forsøg inden det tilgår socialministeriet så alt i alt
jo faktisk er myndigheden på området er i stand til at søge
ministeriet vi synes det er rigtigt at den lokale myndighed der også har det økonomiske ansvar
enhedslisten glæder vi os over at der
antallet af bindende mål det er godt at der langt om længe er blevet lyttet til den massive kritik der har været af udmøntningen af den del af folkeskolereformen
de forenklede fælles mål man kan vel egentlig sige at der med formuleringen af tre tusind tre hundrede og fem og firs bindende mål ikke var tale om sådan en rigtig forenkling
der ligger her det har
efter enhedslistens opfattelse faktisk fra dag et fremstået som fuldstændig forfejlet at fastlægge flere tusinde videns
virkeligheden en ringeagten af deres store viden deres erfaring og deres professionelle dømmekraft
at tilrettelægge undervisningen sådan som den er mest formålstjenlig med de elever de nu engang har foran sig det er godt at der tages fat om problemet det er på høje tid
en af de kritiske stemmer over for den målstyring af folkeskolen der blev
og det vil jeg i grunden gerne sige tak for
videreføre de tusindvis af mål sådan
deres dyrt indkøbte læringsplatforme og hele den læringsmålstyringstankegang der præger det enkelte
kan køre videre fuldstændig som om ingenting var sket her i salen det går jo simpelt hen ikke jeg synes desværre også det kan
så klart og entydigt som vi i hvert fald kunne ønske det fra enhedslistens side når der i
står at de færdigheds og vidensmål
fortsat vil være relevante
det er man jo naturligt når der findes test og prøver at eleverne klarer sig godt i
kan blive bragt i en situation hvor de alligevel i betydeligt omfang skæver til de her mange mål
de ganske vist formelt er afskaffet ikke desto mindre kan ligge til grund
jeg synes at man skulle gå
den her vej jeg synes der er behov for kan man sige et opgør med hele den målstyringstænkning som præger skolen jeg synes man skal lytte til de mange mange lærere der siger
det er rigtig godt beskrevet i folkeskolelovens formålsparagraf den breder også skolens formål ud
bare kan måles så jeg vil sige at jeg synes lovforslaget
vi håber ikke desto mindre at det
frem til et egentligt opgør med hele målstyrings og testtænkningen vi vil godt have læringsmålstyringen og de nationale test helt ud af folkeskolen men når det er sagt
nævnte i sit spørgsmål
i hele den her konstruktion når der i lovbemærkningerne står færdigheds og
udtrykker centrale færdigheder og viden i de enkelte fag hvorfor det også fremover vil være relevant at inddrage disse i test og prøver kan ministeren ikke forstå at en lærer kan blive i tvivl
vi kan trygt sige til de lærere der spørger os
imødekommes et stort ønske fra mange af landets efterskoler og
der sker en lempelse af en række bestemmelser i lovgivningen der i dag udgør en barriere for udviklingen af eksisterende skoler og etablering af nye skoler
enhedslisten synes vi det er vigtigt at vi har nogle rammer for at drive efterskoler og frie fagskoler
skolernes særlige kvaliteter som sikrer at
de kerneopgaver de har og som sikrer at
vi fortsat har et værn mod koncerndannelser
området det synes vi er tilfældet med den eksisterende lovgivning og det synes vi også fortsat vil være tilfældet hvis folketinget vedtager regeringens
efterskolerne i begrænset omfang kan anvende egne midler til folkeoplysningsvirksomhed og vi synes
sådan set at det er fornuftigt at man lægger
mellem skolerne på det administrative område
der gives til danskundervisning for tosprogede elever efterskoleforeningen har
par forbedringer af reglerne i almindelighed og derudover
har de foreslået at de også kommer til at gælde for tosprogede elever der har midlertidig opholdstilladelse i danmark
døgnet det giver jo nogle helt særlige muligheder
at man tilbringer døgnets fire og tyve timer sammen at man både er sammen om undervisningen
med det fokus der er på hele udlændingepolitikken flygtningepolitikken
tager imod den håndsrækning som det jo er fra efterskolerne for det er jo en ny
de skal løfte ud over de andre vigtige opgaver de har jeg forstår sådan set ikke når efterskolerne rækker hånden ud og siger at de
at man så ikke fra regeringens side strækker sin ud og dermed får lavet en aftale der giver efterskolerne et langt bedre udgangspunkt for at arbejde med integration så jeg vil gerne
opfordre regeringen til at genoverveje sin stilling i den her sag jeg ved jo at det har været diskuteret jeg har deltaget i møder med ministeren og de andre partiers ordførere om den her sag jeg synes det er rigtig ærgerligt at nogle har haft
loft over hvor mange elever der må være i klasserne
forstå det sådan at det helt generelt er en dårlig idé at vi i vores lovgivning
skole og forældre har lavet
danmarks lærerforening over en periode har kørt en større
stopfyldte klasser tror tror jeg den hedder altså hvis det er sådan
ministeren vurderer at det er dem der er tæt på skolen som
og når forældrene og lærerne har nogenlunde det samme budskab
dels i forhold til finansieringen jeg kunne godt tænke mig at spørge
ordførerens parti vil være indstillet på at lave en mere langsigtet planlægning
kan man jo omvendt sige at der ikke er nogen grund til at alt for mange flere går igennem en læreruddannelse for behovet er der ikke så på den måde kan man have fastlåst sit synspunkt
ordførerens parti være indstillet på at
så vi er sikret at der er det fornødne antal lærere til at vi kan
sig ind igen der ligger en
som viser at der er langsigtede effekter af mindre klasser som gør at flere får en ungdomsuddannelse og at flere kommer i job er det ikke
ordførerens opfattelse at hvis man ikke bare tænker budgetår for budgetår men tænker lidt længere
meget kraftig centraliseringsproces
i sidste skoleår at være hver fjerde det er allerede nævnt her fra talerstolen at det er et sted mellem
og fyrretusind elever der går i så store klasser det er gået den gale vej og når det er gået den gale vej
jo ikke ud fra en eller anden rigid betragtning om at om at
til den enkelte elev og dermed mindre tid til at
undervisningsbehov
må vi antage at det betyder dårligere trivsel og forskningen tyder på at det
ikke bare har kortsigtede negative konsekvenser for elevernes læring
det også på lang sigt har en negativ effekt
og jeg vil sige ja det må man sige hvis det generelt gik så knaldhamrende godt i vores folkeskole at alt kørte på skinner
leve med at klasseloftet ikke var så hensigtsmæssigt men vi har jo altså en folkeskole som stadig flere forældre
årsagerne til det er utvivlsomt mange men det kunne tyde på at de mange elever i klassen kan være en stærkt medvirkende årsag
det altså som jeg har nævnt i
knap tre tusind forældre kan konstateres at halvdelen af forældrene mener at det allerstørste problem
der forlader folkeskolen uden at have tilstrækkelige kompetencer til at tage sig en ungdomsuddannelse eller på sigt
de partier som ikke indgik i forhandlingerne om den forberedende grunduddannelse men har efterfølgende tilsluttet os og anerkender at her
for at løfte den gruppe der ikke er kommet godt nok igennem folkeskolen men det havde da været at foretrække at langt færre elever var målgruppen for den forberedende grunduddannelse fordi de var bedre rustet når de gik ud af folkeskolen
vi skal hæve kvaliteten i folkeskolen
nytter det efter vores opfattelse ikke bare
ellers ofte hører det så kræver det konkrete initiativer og der er det altså vi foreslår at man sænker grænsen sænker klasseloftet fra de otte og tyve til de
opmærksomme på at det vil kræve en del fleksibilitet vi har foreslået en fire årig overgangsperiode
er helt enig i at der er som socialdemokraternes ordfører nævnte et problem i forhold
ved en forespørgsel fra danmarks lærerforening for nylig har sagt at de har rekrutteringsproblemer det er klart at det må håndteres i i sådan
en sammenhæng det er nævnt at der kan være problemer i forhold
til tvangsopdeling af klasserne vi har jo prøvet
højde for det i vores forslag og jeg vil sige at når den konservative ordfører mener at der skal oprettes to tusind fem hundrede nye klasser så mener jeg
fuldstændig ud i den blå luft vi har netop sigte på
man kun optager elever i nye klasser op til de fire og tyve og sådan
i en overgangsperiode ikke kommer nye elever ind hvis der går en elev ud
det for enhedslisten ikke afgørende om vi siger
over seks år eller over syv år man kunne jo sådan set starte med jeg tror det var herre jacob mark der nævnte det
vi starter i en ende hvor det er alle de nye klasser der kun er på
vi har intet ønske om at skabe kaos med det her forslag og tvangsopdele klasser så børn og forældre bliver kede af
hen ingen som helst grund til men
jeg har allerede nævnt nede fra salen at der ligger en meget interessant svensk undersøgelse der siger
over tid men jeg takker for de positive bemærkninger der sådan set har været men jeg ærgrer mig over at der ikke kan skabes flertal for det her forslag
at der er gode rammer for kammeratskabsdannelse at man kan sparre med hinanden og og så videre
selvfølgelig opleves som en ulempe ligesom ligesom det kan opleves som en ulempe
at prøve at lave et snit som vi synes er fornuftigt i forhold til de opgaver
os noget som overhovedet kunne gå hen og blive for lille for lille
og gav pengene tilbage til lærerne det koster koster ingenting
så fik man på den måde finansieret forberedelsestiden så så jo der kan være ting der er vigtigere end klassekvotienterne for at få skolen til at fungere
korte åbningstider i sfoerne efter min mening er et nulsumsspil hvis hvis man organiserer det nogenlunde fornuftigt
at man jo ved at anvende § seksten b i folkeskoleloven til afkortning af de lange skoledage har etableret nogle tolærerordninger som
fem hundrede million kr som som skulle anvendes til at sikre tolærerordningernes
fortsatte eksistens og så ligger der
her forslag med de hovedingredienser synes jeg vi kommer meget meget langt
kan være andre mindre forslag men det her er synes jeg de vigtigste ting
selvfinansierende hvis man altså har den politiske vilje
muligt for pengene og når jeg siger selvfinansierende så er der jo den øvelse der at vi
med et par timer for hver klasse
penge som finansierer de lange skoledage og
tilbage igen her har vi et nulsumsspil men det er rigtigt
sænke forældrebetalingen i skolefritidsordningerne
en forsker mere og en af deres hovedkonklusioner er
tester væsentlige faglige kompetencer
tilsiger at det er det rene spild af tid at gennemføre nationale test skulle
så at sige ikke bare bliver ligegyldige og spild af tid
folkeskolens undervisning fordi man ikke forfølger folkeskolens formål men bliver meget optaget af nogle meget snævre test som ingen
at der gennemføres frivillige test men jeg vil til gengæld godt høre høre vil ordføreren ikke være indstillet på at drøfte at man gør de obligatoriske test frivillige jeg ved at
i i alle kommuner hvorfor koncentrerer vi os ikke bare om de steder hvor det tilsyneladende ikke går godt nok i skolerne
siger at efter efter en en
går der en fem årig periode hvor man ikke skal teste igen kunne man ikke forestille sig en mere fleksibel
at vi på grundlag af pisa testene overhovedet ikke kan udtale os om hvor danmark ligger i forhold til de lande vi gerne vil sammenligne os med danmark kan være nummer fem nummer femten fem og tyve eller ringere vi ved
at pisa testene har en sådan karakter at de slet og ret ikke er valide
skolesystemets tid og penge at gennemføre test
at man ikke må vurdere hvor eleverne ligger fagligt
fælder over det får det ikke
ordføreren til at overveje gad vidst om vi er på forkert spor og gad vidst om det ikke kunne være rigtigt at sige
overlade det til læreren at vurdere hvilke test der er brug for ud fra deres faglighed i stedet for at anvende nogle standardiserede test
jeg er meget bekymret for den måde man har organiseret hele pisa strukturen på hvor man har overladt
stort multinationalt firma pearson at stå for rammesætningen af pisa testene
med dem der sælger testene kan det ikke vække en bekymring hos ordføreren
kvaliteten i undervisningssystemerne men at der er opstået en industri omkring testning og undervisningsmaterialer som i virkeligheden mest er optaget af
kan tjene penge på det her og mindre optaget af hvordan
ikke for at forklejne dem den tekniske færdighed at regne den tekniske færdighed at læse er jeg bestemt enig i er vanvittig centrale men er der ikke en fare for når testene kommer til at fylde så meget at hele den problemstilling som vi jo også
har vist sig vanskeligt men burde være relativt nemt
kommer til at fylde det hele
forberede eleverne til at indgå i et demokratisk samfund og så videre
så at sige bliver trængt i baggrunden og bliver mindre vigtigt fordi
man koncentrerer al sin energi om det der kan måles
formålsparagraf er det ikke en fare
synes ordføreren ikke at det er ret voldsomt at
har brugt nu over to hundrede million kroner på de nationale test og at vi har brugt i
pisa testene når det nu er sådan
undsiges undsiges af
nogen værdi er det så ikke rigtig ærgerligt at vi har brugt et trecifret millionbeløb på det og skal bruge langt mere de kommende
den erkendelse tror jeg rigtig mange er kommet til på baggrund af
rettet mod testene fra både forskere
lærere fra kritikerne lyder det at både de nationale test og pisa testene
så fejlbehæftede at de måler unøjagtigt og i øvrigt måler på det forkerte så ingen af testene
giver os en troværdig viden om
kvaliteten af vores skolesystem
forsimplede testbare mål risikerer at tilsidesætte det brede formål med undervisningen
det er efter
og enhedslistens opfattelse en
som enten ikke kan bruges til noget eller har en direkte negativ påvirkning af folkeskolen indtil videre
har de nationale test og pisa testene kostet staten to hundrede og fem og firs
danske lærere og skolelederes brug af de nationale test
må man sige det havde været rigtig klogt at lytte til kritikerne dengang man indførte de nationale test ser man på pisa
tilsvarende kritik og jeg synes det bør vække til eftertanke når flere af vores højt anerkendte forskere mener at
fortæller har ikke ret meget med virkeligheden at gøre og de ændringer der er forsøgt gennemført i den danske skole er sket på et ukvalificeret grundlag som har medført mistillid til hele folkeskolen jeg synes det er interessant
at der er en oplevelse hos nogle ordførere
for den danske folkeskole jeg kan ikke sige at jeg hverken har haft tid eller sproglig kyndighed til at komme rundt overalt men søger man lidt på pisa og ser hvad
de sagde det samme i norge de sagde det samme i tyskland de sagde det samme i østrig og de har sikkert sagt en lang række andre steder man har brugt pisa testene som en rambuk til at ændre skolesystemerne jeg synes
måde hele den internationale pisa organisation er bygget op på i et tæt samarbejde med kommercielle interesser
i enhedslisten naturligvis ikke er modstandere af at lærerne skaffer sig viden om elevernes læring men vi mener det skal overlades til lærernes faglige vurderinger hvilke prøver og test
at anvende lige præcis i forhold til deres elever det vil give god mening at vi understøtter lærernes arbejde gennem flere efteruddannelsesmuligheder og
støtter lærerne ved at udarbejde forskellige former for inspirationsmaterialer som den enkelte lærer kan anvende men de standardiserede test bør vi sætte en stopper for jeg glæder mig over
bemærkningerne kollegialt naturligvis altid fra alle ordførere
fra sfs ordfører og fra det radikale venstres ordfører jeg skal i øvrigt hilse fra alternativets ordfører og sige
ærgrer jeg mig noget over at at
er nået et rigtig godt stykke vej ved at droppe mange af de obligatoriske bindende mål
anvende i forhold til testene så håber jeg på trods af at der i dag ikke kunne konstateres et flertal at der vil være en åbenhed for
mening med de obligatoriske test
skal lade det være op til lærernes
anvende de test og prøver der er de rigtige i forhold til at vurdere lige præcis
at programmer produceret på tegnsprog som modersmål vil indeholde sproglige nuancer der ikke i samme grad vil være til stede i en tegnsprogstolket produktion finder
ministeren så ikke at døve skal have ret til adgang til tegnsprogsproducerede programmer
sagen er for mig at se at det er regeringens holdning at det ikke længere skal være muligt for døve borgere at se tegnsprogsproducerede programmer
for mange er en ny erkendelse at der er meget stor forskel på det at have tegnsprogsproducerede udsendelser og det at have tegnsprogstolkede udsendelser det er jo ikke
besluttede at anerkende tegnsprog som et selvstændigt sprog
forpligtelserne i fns handicapkonvention
fire hedder at personer med handicap på lige fod med andre er berettiget til anerkendelse og støtte af deres særlige kulturelle og sproglige identitet herunder tegnsprog og døvekultur
i forhold til folketingets beslutning om anerkendelse af tegnsprog som
at døvefilm ikke er levedygtigt hvis man fjerner
døvefilm har varslet opsigelse af samtlige
og dermed kan man sige at man de facto lukker døvefilm ved at fjerne statstilskuddet og dermed
fjerner man døve borgeres ret til at se tv udsendelser på deres modersmål er det ikke ministerens opfattelse at vi
stikken ved at de ikke længere er i stand til at kunne orientere sig
for en gruppe borgere man særlig rammer
helt enige om at mennesker med handicap
vi ved jo fra de undersøgelser der er lavet af danske døves landsforbund at der er meget stor forskel
her vil særlig ramme de fire tusind borgere som er født døve
lært det talte sprog heller fra
læsevanskeligheder ganske store forståelsesvanskeligheder
det så at sige er den gruppe af borgere som har sværeste handicap i forhold til deres manglende hørelse der bliver ramt hårdest jeg vil derfor
ikke vil overveje om der alligevel her i elvte time kan findes midler
gælder elevers mulighed for at få forlænget deres uddannelsesaftale når de i en periode har haft lovligt fravær
fra deres uddannelse det har ikke mindst være fuldstændig grotesk
kvinder der har været fraværende fra uddannelsen på grund af graviditet og fødsel er blevet frataget muligheden for at færdiggøre deres uddannelse fordi arbejdsgiveren har afvist
forlænge deres uddannelsesaftale fagbevægelsen har i årevis jeg har selv haft fornøjelsen af at deltage i det kæmpet med arbejdsgiverne både på det private område og på det offentlige område
problemstillingen vedrørende uddannelsesforlængelse i forbindelse med barsel og først ved
den højesteretsdom der faldt i to tusind og femten blev der accepteret
rimelig retstilstand det er rigtig godt at den
nu følges op af en lovændring der præciserer bestemmelserne i loven både hvad angår
de problemstillinger der er i forbindelse med graviditet
de øvrige forhold som er nævnt i lovens § otte og halvtreds
forlængelse af uddannelsesaftalen
at maksimumsgrænsen på to års praktikuddannelse og den obligatoriske individuelle afkortning af skoleundervisningen
på erhvervsuddannelserne for voksne afskaffes selv om jeg vil sige at vi
der blev gennemført yderligere ændringer af bestemmelserne om afkortning af uddannelsesforløbene for voksne der gennemfører en erhvervsuddannelse det er simpelt hen en ejendommelighed at vi har en bestemmelse
et skridt videre og også havde afskaffet den obligatoriske standardafkortning af euv i i forbindelse med lovændringerne vi kan også tilslutte os
vedrørende realkompetencevurdering og indførelsen af muligheden for at følge
samtidig med at man gennemfører undervisningen på hovedforløbet til gengæld vil jeg sige at vi er noget skeptiske over for forslaget om at lempe kravet om
der i dag skal omfatte mindst én skoleperiode sammen praktikperiode
at der er en skepsis
vi overvejer derfor i øjeblikket om vi skal stille ændringsforslag til den her del af lovforslaget og skulle ændringerne blive gennemført
som de ligger nu så vil vi i hvert fald opfordre ministeren til at følge udviklingen i brugen af korte aftaler meget tæt
fra august to tusind og seksten vi har
i forbindelse med behandlingen af de tidligere lovforslag givet udtryk for at vi alvorligt tvivler på at trepartsaftalen i væsentligt omfang vil bidrage til at løse praktikpladsproblemet og som
er vores tvivl på aftalens effekt ikke blevet mindre det er vores vurdering at det vil blive nødvendigt med nye initiativer hvis det skal blive muligt at leve op til
der er sat i trepartsaftalerne for en forøgelse af praktikpladsantallet altså at der skal etableres
et lille skridt i den rigtige retning
tidligere er vedtaget for at udmønte aftalen og vi kan tilsvarende tilslutte os det foreliggende forslag
mig det der er blevet sagt af de foregående talere det er rigtig fornuftigt at vi har fået en uddannelse der kombinerer
det at tage en erhvervsfaglig uddannelse
studentereksamen
forslaget her lægges der op til nogle mindre justeringer af den erhvervsfaglige studentereksamen og ændringerne
sker på baggrund af den gennemførte evaluering af
har blandt andet til formål hvad jeg synes er rigtig fornuftigt at styrke sammenhængen mellem erhvervsfag og gymnasiale fag vi synes
i enhedslisten at det er et rigtig godt formål der
lovforslaget her vi synes helt konkret at forslaget om at erstatte de to eksisterende projekter
et større sammenhængende erhvervsområdeprojekt
og det er også rigtig godt at erhvervsområdeprojektet bliver håndteret på
ligesom vi har ændret det på den almene gymnasiale uddannelse og de to øvrige
vi gør den skriftlige prøve i dansk a obligatorisk på
en udvidelse af antallet af prøver på området
af de seks prøver der i forvejen ligger i lovgivningen så alt i alt synes vi
havde derfor håbet at der med en praksisfaglig dimension i uddannelsesparathedsvurderingen ville blive taget et skridt der bare rettede en smule
hele uddannelsesparathedsvurderingen men det synes vi desværre ikke er tilfældet med det foreliggende forslag jeg synes vi
høringsparterne siger skolelederforeningen frygter at loven vil blive
opfattet som et unødvendigt og bureaukratisk forslag som ikke giver mening ind i det seriøse arbejde der fra skolens side allerede præsteres på
sådan fortsætter kritikken fra høringspart til høringspart rådet for de grundlæggende
mener at regeringen bør overveje hvorvidt timingen af lovforslaget er rigtig også set i lyset af de kommende justeringer på udskolingsområdet høringsparterne har jo ikke altid ret også fordi de jo somme tider
indtryk af at der i hele skoleverdenen uanset om ser det fra undervisernes
er en massiv kritik af den måde
netop fordi vi er meget stærke tilhængere af at der kommer en praksisfaglig dimension ind
jeg synes det vil være konstruktivt hvis regeringen i en dialog med med ordførerne ville nå frem til at
i forhold til ændringer i udskolingsklasserne og lad os så med afsæt i det få et nyt
lovforslag som indfører en praksisfaglig dimension vi er tilhængere af det men vi synes ikke det her forslag er godt nok vi tror ikke det fremmer processen tværtimod tror vi
der skal foretages en bedømmelse og en opfattelse af at det i virkeligheden kun tilføjer mere bureaukrati kan der
med aftalen sker der en forhøjelse af praktikpladsbonussen til et fast beløb på femogtyvetusind
som vi håber vil være et yderligere incitament
etablering af flere praktikpladser vi synes
tilsvarende det er positivt med en forhøjelse af veu godtgørelsen og svu satserne for kursisterne på
at man forhøjer den fra de nuværende firs til hundrede procent af den maksimale dagpengesats
indvirkning på hele efterspørgslen efter efter og videreuddannelse at man
vil sige at det er rigtig fornuftigt at man i trepartsaftalen er nået frem til at man
af de tilstedeværende
i sin tid hvor man fik en hundrede og fem og tyve procent af godtgørelsen og jeg vil sige at det
men det ændrer jo ikke på at vi vi her går et skridt i i den rigtige retning til gengæld vil jeg også sige at
når der nu er en erkendelse af at der er brug for en højere godtgørelse for