syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
i europa for der vil altid være nogle der kan sænke den og have en lavere
er jo præcis det vi ser og det er også det der er beskrevet i beslutningsforslaget med eksempler på hvordan
andre lande nu igen vil sænke den og når de engang har sænket den
at sænke selskabsskatten i to tusind og tolv
åbenbart for de fleste at vi havde en meget omfattende diskussion
jo ikke engang det som virksomhederne selv efterspørger mest de efterspørger at
får flaskehalsproblemer og at der ikke er for meget bureaukrati selskabsskattesatsen er faktisk ret langt
yderligere for min skyld kunne vi godt sætte den op igen men jeg tror faktisk at vi står med nogle større udfordringer og det er at se på præcis de regler
de gråzoner hvor man kan flytte overskuddet
en til en det kommer an på hvordan resten af ens skattesystem er
måske for langt at gå men uanset om
konservative er enige eller ej så ville det jo netop betyde at vi fik noget der var sammenligneligt blandt eu landene
forslag om at gøre det billigere at finansiere
boliger og på den anden side er
skattefordelene ved forældrekøb altså den her såkaldte virksomhedsordning det er noget som jeg også selv som
skatteordfører har været meget kritisk over for altså vi statsfinansierer egentlig
skattefordele ved det det er en udvikling som vi især kan se i de store byer og som betyder at kapitalstærke forældre er
at skubbe boligpriserne i vejret der er en kæmpestor social ulighed i det her fordi man jo selvfølgelig skal have muligheden
lave lave forældrekøb og det er med til
presse boligpriserne op specielt i de store byer
på boligmarkedet og samtidig samtidig få det understøttet af
nogle urimelige skattefordele
har sf selv foreslået og mener stadig væk at vi
provenuet til det her forslag
er der måske lidt uenighed om tallene men hensigten med beslutningsforslaget og også finansieringsdelen
godt støtte med den viden vi har nu men vi ser frem til
også vælge at se på det på den måde at grunden til at vi gerne vil blive rigere er at vi gerne vil have flere penge til at tage os af vores syge vores ældre
bedre også for borgerne
finansministeren om at være lidt mere specifik og
skæres med en bedre service jeg kan ikke se at det
siger op i protest jeg kan ikke se at det er i daginstitutionerne eller
under den tidligere vk regering og under thorningregeringen og så
i folketingssalen og så virkelig gå i dybden med de her ting for
midler vi bruger til offentligt forbrug stiger hurtigere end input
betyder det at produktiviteten i den offentlige sektor stiger det har den faktisk gjort i
den offentlige sektor også er produktiv
opgaverne for de samme penge når jeg siger det er
egentlig også for lidt at slå en pæl igennem det jeg hører
det som vi hører fra en lang række medarbejdere inden for sundhedsvæsenet fra læger fra jordemødre
operation per person der er indlagt bag alle de her ord gemmer sig rigtige
ordfører og der strammer man altså skruen for meget
blive et meget kvantitativt begreb på den måde at man bare skal måle hvor mange operationer man kan køre igennem borgerne har også ret til at have en følelse af at
læger der har tid til at gennemgå deres journal at
sværere at måle jeg synes vi skal lytte til alle de offentlige medarbejdere i den offentlige sektor der siger
skruen strammet for meget
nu er sosuerne
alene med for mange ældre vi hører igen og igen historier om
komme på toilettet når de skal ikke bliver passet ordentligt det er ikke rimeligt og derfor mener jeg
finansministeren har jo ret når han siger at der bliver brugt rigtig mange penge inden for sundhedsvæsenet og der bliver også brugt stadig flere penge problemet er specielt i sundhedsvæsenet at det er
vi vil altid kunne bruge flere
penge på sundhedsvæsenet så længe vi ikke tager et opgør med
bliver opslugt af de nye teknologier de nye maskiner
skal vi have fokus på hvad kvaliteten er i dag
når jeg siger reduceret mener ikke på en negativ måde men reduceret til et tal og det tal er jo det som alle eksperter siger inklusive finansministeriet selv
service i fremtiden som i dag jeg synes ikke det er godt nok i
det er og derfor skal man jo kun se på det demografiske træk men også på
service velfærdsservice som borgerne forventer når vi også bliver rigere som land det var herre rune lund også inde på den generelle velfærdsstigning i samfundet gør jo også
hinanden passe bedre på borgerne sikre bedre service sikre at
så mange børn per pædagog
jo fuldstændig ligegyldigt derfor kan jeg se at det er et problem at bruge den velstand til at sikre
har jeg stadig væk ikke fået et tilfredsstillende svar fra finansministeren
så kan den politiske kamp tages med hvor meget
mere velfærd vi skal have men bunden må jo være at vi skal beholde status quo som minimum
i finansudvalget den her diskussion handler jo ikke om det politiske om man er for eller imod køb af kampfly
kan det svinge med tredive milliard
det er simpelt hen ikke rimeligt at man ikke vil tage det tilbage og kigge på det igen processen har været en skandale
regeringspartierne radikale socialdemokraterne og df
og skal tilbage i finansudvalget
et gigantisk beløb
økonomisk uansvarlige beslutning der bliver truffet for den bliver truffet på så dårligt et grundlag og på urigtige informationer i bliver som minimum nødt til at
trække aftalen tilbage og lave et ordentligt stykke arbejde
firs milliard kroner måske endnu mere hvis man siger at
på danskernes penge og forvalter dem ordentligt
tillid til realkreditten men jeg synes at
særlig god konkurrence og man ser bidragssatserne stige uden grund og de kan ikke se hvad grunden er for det
hoveddelen af det ryger jo videre til
det er så svært at komme ind som ny på markedet og når markedet er domineret af fire store
at når man har stigende bidragssatser er
på grund af baselkrav kapitalkrav de krav som vi som politikere kommer med om polstring men så kan det jo undre at det meste af overskuddet går over til bankerne der er ejere i de fleste tilfælde og
til aktionærerne et eksempel
havde et overskud på tyve milliard kroner tidligere i år halvdelen blev
brugt til udbytte hvis det virkelig handler
det at have noget på kistebunden
det der er sagen det andet spørgsmål er jo at
have noget for sine penge siger ordføreren nu har formanden rejst sig op så det spørgsmål gemmer jeg
syntes at realkreditobligationer og det det var
det hænger ikke sammen sådan var
måske også med en smule misundelse har kunnet se på hvor billigt det har været for almindelige mennesker
små virksomhedsejere at kunne låne til at udvide deres forretning som fru josephine fock var inde på
paradigmeskifte men også grundlæggende om i lovgivningen fordi der nu skulle dereguleres og der skulle komme andre spillere
markedet det vi har
så bliver det altså en del af overskuddet fra realkreditten der bliver udbetalt til
til hvilket afkast man skal forvente og det smitter altså af på det her område
man har nogle forventninger til at at man som aktionær skal belønnes
det her handler om at det er nogle forventninger som aktionærerne har til afkast
og køre det ind i den fælles kasse hvorfra man udbetaler overskud
forbrugerrådet tænk har undersøgt hvor meget bidragssatserne er steget
fra titusind kroner til næsten tredivetusind kroner
hvorfor det må være sådan bankerne skal polstre sig realkreditten skal polstre sig men vi kan jo se at
der bliver brugt rekordmange penge på tilbagekøb af egne aktier for at booste værdien der bliver indtjent rekordstore summer
må man håndtere på alle mulige andre områder uden for realkreditinstitutterne men jeg synes at når vi alle sammen har den her fælles fortælling om at realkreditten er så særlig dansk og
hen nødt til at sige at det ikke er i orden
rigtige retning
to procent af kunderne der gjorde det
den gjorde det omkring femten procent billigere
for lidt til at sikre ordentlig konkurrence
der vi selv har indført det er rigtig rigtig svært at komme ind der er faktisk nogle der gerne vil ind på
om der var andre spillere der kunne komme ind på markedet og der er nogle der har talt imod at det skulle være
som har en vis myndighed til at sige
tale om monopoler og når der er tale om fusioner
så mange områder hvor vi har regler
står i vores beslutningsforslag så kan der legitime grunde til at man må hæve bidragssatserne
der var rigtig mange tab på udlån for mange mennesker havde sat sig for hårdt og der var store
men hvad ser vi i dag vi ser afskrivninger der nærmer sig nul
ikke et problem på det område
være nogle andre ting det kunne være kapitalkrav og så videre
nogle der med en vis armslængde det er
her er det faktisk legitimt at lade det stige med ti
til stede jeg synes det er underligt at vi ikke kan blive enige om det på et område hvor
det og de rapporter der er udgivet siger at der er en ordentlig konkurrence
sikre konkurrence for erhvervslivet og for boligejerne det er derfor vi har
man sige den samme intention mange af os havde der også førte til at der blev lavet en pakke
synes det var nogle gode skridt i den rigtige retning
den altovervejende grund til at der ikke er god nok konkurrence
det er blevet femten procent billigere i snit
den fordel man kan have ved at skifte
tre hundrede pcts stigning på fem år det tror jeg også ordføreren er enig i er rigtig rigtig meget og det er nogle der skal gå ind og vurdere
det er rimeligt eller ej fordi det ikke er et marked hvor der er god konkurrence
hvor meget det skal koste at skifte realkredit har vi jo heldigvis
er forskel på hvad vi prioriterer at bruge pengene på
at de massive historiske skattelettelser vi hørte om ikke blev til noget den her gang
sammen med dfs profil at man har lavet en erhvervspakke hvor
befolkningen får under to hundrede kroner og de rigeste tusind får næsten
de skattelettelser som ligger i de aftaler der
finansloven har en klokkeklar skæv profil
hans kristian skibby har sagt at man må tage
med det søde
regeringen ad
se sig om efter private alternativer
er jo regeringens udtalte ønske det står i hvert
til flere velfærdsområder vi vil konkurrenceudsætte
højere kvalitet og lavere
flere private udbud trods de mange private konkurser i dag kunne vi læse
vi på vej mod konkurs nummer halvtreds
kroner alene på erhvervsuddannelserne
at sikre et grundlæggende ordentligt uddannelsesniveau
mens de tusind rigeste får knap firstusind kroner ud af det
få noget
som vi diskuterer i dag stammer fra og vi ønsker ikke at aftalen overdrages til total
at der er store forskelle mellem kammeradvokatens vurdering og
det svar ministeren gav til folketinget i oktober to tusind og seksten
tre hundrede og fem og halvfjerds
i videst muligt omfang at blive frigjort fra kompensationsaftalen i nordsøaftalen af to tusind og tre og såfremt det kan ske uden erstatning ville det være
uafhængig juridisk undersøgelse af mulighederne for at frigøre danmark fra kompensationsaftalen for så vidt angår de udvindingsrettigheder som total overtager
for at at den her aftale skal sikre danmark det bedst mulige udgangspunkt og det tror jeg også på
hvor det ene udfald over for det andet kan betyde forskellen på milliarder af kroner til dansk velfærd
en anden for at få kvalificeret det og her har vi ét svar det er godt nok fra statens advokat men
ét svar ville det ikke være betryggende for os alle sammen
mulige skattekroner til velfærd eller til skattelettelser
en anden juridisk vurdering når det er
tale om og også
energistyrelsen
det som kammeradvokaten kom med
det bliver defineret som noget abstrakt og så videre men
se hvad ulempen skulle være i at vi får endnu en juridisk
i det nuværende lovgrundlag for vækstfonden er der jo ikke hjemmel til
debatterer det her lovforslag når vi alligevel er i gang med at diskutere vækstfonden
en statsbank vi har med at gøre og
tit over når vi diskuterer de her ting også på andre områder at
kollega der var inde på at netop det her roboteventyr i odense
i den grad har vokset sig stort og
vækstfonden på grund af den succes
af de bekymringer som vi har fra sfs side i forhold til
netop det her som min kollega fra enhedslisten også var inde på altså
rigtig ærgerligt og
også gerne stille nogle spørgsmål til ministeren om
netop umuligt
ændre selskabsformen til en sov
nogle nogle statslige midler som vi
der vil jeg dog godt lige sige at
indskyde når vi alligevel diskuterer vækstfonden i dag at vi ser at en større og større
af de midler der bliver brugt bliver brugt på landbrug og det
meget stærkt fokus på innovation
sikre landbruget det kan jo i sig selv være fint nok at sikre dansk landbrug men er det vækstfondens
alligevel skal skal lave den her
skrive ind at der er en række udfordringer i de kommende år derfor synes vi også specielt
verdensmål ind som en forpligtelse men også
grønt og bæredygtigt fokus
til den her mangel på offentlighed der bliver når vi
for at sikre transparens om vækstfondens virke
kan overvejes at indføre et særligt afsnit i årsrapporten hvor den valgte risikoprofil
vil støtte fra sfs side i forhold til at skabe transparens men også for at offentliggøre hvad det
for en type projekter man har kastet sig ind i
ordene for nu vi støtter det selvfølgelig det er
en del af en aftale men aftalen indebar jo at vi skulle sikre at
overskud og når vi alligevel er i gang med det
det her med at der nu bliver en undtagelse i forhold til offentlighed det bekymrer mig meget det er jo den måde som
hvad mener ministeren
en person som siger at der ikke er tale om besatte områder at der ikke er tale om det ene og
baggrunden for at vi diskuterer det her i dag giver mindelser
så det er et nulsumsspil og endda værre end det den jord
og de aktiviteter er hele livsgrundlaget for at de ulovlige bosættelser
og jeg tror jeg ved hvad svaret er men vil bare gerne have ordføreren til
er enig med vores kollegaer i dansk folkeparti om at det samlet set er til gavn for de palæstinensere der bor i
en vandforsyning der ellers kunne være gået til omkringliggende marker
bosætter sig et sted så
er det vel et nulsumsspil altså
vil man mange steder se sådan et lidt goldt landskab og så
marker frugtplantager og alt muligt andet andet bliver stjålet
når jeg har været af sted har jeg set mange eksempler på brønde
der bliver flyttet derhen hvor man har
at opdyrke en selvstændig økonomi også fordi mulighederne for eksport er så utrolig svære for palæstinenserne
endnu sværere
hvor de fleste af os siger at vi gerne vil hen nemlig til en reel mulighed for en
videre i forhold til at sikre at man ikke understøtter
mærkningsordning igennem en mærkningsordning i forhold til varer der kom fra
de besatte områder på vestbredden det skabte
lidt ramaskrig blandt nogle dengang efterfølgende er det jo så også blevet en fælles eu politik og det er rigtig godt problemet er at mange af de varer
politik om ikke at sælge bosættervarer
mærket som israelske varer når de bliver eksporteret
meget bredt flertal i folketinget står bag og det vil jeg virkelig gerne kvittere for jeg synes at det her har været et af de bedste eksempler på samarbejde hvor vi har kunnet nå hinanden
bemærkninger der har været fra liberal alliance og fra socialdemokratiet om at nogle gange
de ulovlige bosættelser på vestbredden før det
jeg tror at socialdemokratiets eksempel var volvo
havde vi jo gerne set at vi gik
mere hårdt til værks i forhold til at sige at
dem der direkte investerer
fælles forståelse af at det må man simpelt hen
fire og tredive vi er blevet enige om at der skal gøres en ekstra indsats for at
til den her her politik vi har
tænke os at fns højkommissariat for menneskerettigheders database over de virksomheder der er til stede blev offentliggjort
prominente israelere der også ønsker den offentliggjort
investere direkte i
blev offentliggjort i forhold til det men det
en vedtagelsestekst på området som det er
det synes vi fra sfs side er et rigtig godt udgangspunkt for
de overhovedet kan overleve så skal
jeg vil gerne høre udenrigsministeren hvad han tænker
jeg kan meget kort sige at vi på trods af at der er elementer i det her forslag som vi fra
godt kan støtte samlet set ikke
at det er positivt at man
gerne give en hjælpende hånd til som min kollega fra df også var inde på
administrationen af afgifter overgår hvad man får ind på det
lightere så
en god ting
i lighed med min kollega fra alternativet
mere kritiske i forhold til lempelser i elafgiften og vandafgiften i forhold til campingpladser og lystbådehavne selvfølgelig vil det være en
hånd men vi bliver altså nødt til at
hvert fald vores overbevisning i sf for at sikre at
i retning af hele tiden at sikre
mest effektive forbrug af det og der synes vi at det her forslag går i den
vi hvis finansieringen havde været et anden
sagt at okay der er fordele og ulemper ved det her forslag og vi vil gerne støtte det men det er ingen hemmelighed at
en tekstnær implementering af eu lovgivningen
det som jeg også hørte min socialdemokratiske kollega
undrer os og
offentligt ansattes ytringsfrihed whistleblowerordninger
er altså underligt at man man lægger sig så tekstnært op
eu lovgivningen og så lige på et område
så det bliver vi nødt til at have afklaret inden
vi endeligt kan sige ja ja men bortset fra det
sikker på at at den viden der skal være fortrolig når den bør være fortrolig også er det så vi har egentlig kun den ene anke og det vil vi ligesom socialdemokraterne også lige forsøge at få afdækket hvad der ligger bag
argumenter så lad mig først sige det kommer jeg også ind på i min tale
udgave af det ministeren plejer at sige nemlig at det er statsbanker og nærmest kommunisme
række op som vi allerede har i vores land
vi har jo udtrykkeligt skrevet at det her skal henvende sig til kunder der har en sund økonomi
der ikke kan betale tilbage mener ministeren at det er sådan i dag at
sund økonomi jamen så kan du også få et realkreditlån til din virksomhed eller til din bolig
vi fremlagt det her igen igen igen men denne gang i en lidt mere åben udgave
er tale om statsstøtte eller ej
kan ikke skrue tiden tilbage vi nødt til at se hvordan vi får
initiativer med udflytningen af statslige arbejdspladser
det skal jo ikke hindre dem der gerne vil bo her steder i at kunne købe og sælge boliger og der er så mange
hans kristian skibby at lige præcis
regeringen ministeren og hans kloge embedsmænd komme med et et forslag men
nej nu til beslutningsforslaget der står jo udførligt beskrevet hvordan en model kunne være for selvfølgelig fremsætter vi ikke bare et beslutningsforslag
anden måde jeg synes hans
dfs ordfører
i forhold til at kunne købe og sælge boliger og få lån til virksomheder mange steder i det her land i det mange kalder yderområder
dfs ordfører der har startet det har taget
venstres ordfører går op i at der er et sammenhængende danmark
markedsmodningsfonden vækstfonden eksportfremme og så videre
konkret problem eller ej i forhold til at
landdistrikternes fællesråd og en lang række venstreborgmestre som netop er borgmestre i
områder hvor man har de her problematikker
statsunderstøttede lånemuligheder eller eller noget tredje
at tage nogle skridt også herindefra for at sikre at der bliver mulighed for at få realkreditlån både for borgere og virksomheder
skæv af at jeg drillede ministeren med ordet statsbanker fordi vi her
i bemærkningerne skriver vi jo at
firs men som ordføreren også selv var inde på er der så store krav til
at komme ind på markedet i dag at en form for hybridmodel også
vi er optagede af det er at få løst
er der jo en grund til at vi har lavet så åbent et beslutningsforslag så kan man jo melde sig
nogle helt konkrete
det kan kun være fastforrentede lån uden afdragsfrihed og så videre
er jo en sund økonomi men i områder hvor der er et lavt turnover af
problem ellers må ordføreren rette mig
at udformningen af vores beslutningsforslag ikke var det man synes
en rapport men når man spørger landdistriktsrådet når man spørger en række venstreborgmestre ja selv
at der er problemer og problemerne er ikke ofte virksomhedernes økonomi eller husejernes økonomi
noget der gør det sværere altså for netop at kalkulere med den risiko der kan være altså en lavere
og så videre så
her privilegier i forhold til at komme ind på det her lånemarked som vi har skitseret i bemærkningerne er
sagde at de grænser man har
hvor hurtigt man forventer et hus kunne blive solgt var lidt længere i de her områder
her mennesker at
købe de her huse og de huse
ikke at kunne få afdragsfrihed og have fastforrentede
kunne låne nogle penge en af de modeller som landdistrikternes fællesråd har
har et hav af fonde man kunne kalde dem statsbanker eller hvad man nu vil som yder
er det fordi man går ind og siger at her er et område som markedet ikke kan
nogle grønne demonstrationsprogrammer og så
hvor mange af den type statslige lånemuligheder der er er
at man går ind og siger at
for en markedsfejl ved at sætte nogle statslige midler på spil for at høste de gevinster der kan være når virksomhederne eksporterer eller vokser sig store
helt sikker ordføreren mener ikke at der er tale om markedsfejl her ordføreren mener ikke at der er et problem med at folk og virksomheder med sund økonomi kan få realkreditlån rundtomkring i landet
forslag og grunden til at vi har fremsat det
for ty til dyre banklån eller pantebreve eller simpelt hen
muligheden for at kunne købe eller sælge og det kan få store konsekvenser for den enkelte og
der var en god forretning og der var grobund for det og så kom der lån til den her købmand selvfølgelig skal man ikke basere lovgivning på anekdoter
en af de største koncerner i danmark som kom hen til
efter et debatmøde og sagde at han
havde så lånte man ikke ud hertil og han skulle faktisk ned og give en håndværker et afslag i dag selv om der
hvis vi skal
skal udviklingen vise sig i hele landet
hvor der er problemer i dag hvis det bliver umuligt at bosætte sig eller drive erhverv andre steder end i de større byer
ender vi med et danmark der knækker over
opfordrer vi regeringen til at sætte sig ned og komme med et forslag
vi kan løse det her problem
en model kunne se ud for eksempel kunne man
større tabsrisici her forestille sig at det her realkreditinstitut skulle have nogle andre
og at man kun kunne låne op til for eksempel tres eller halvfjerds procent
skal definere hvad der er yderområder hvad
der er kortere liggetider og hvor
blevet markant mere værd jeg synes vi
en fælles forståelse af at det her
forslag der kunne være og få afklaret om
ærgret mig i forhold til df
energi på at latterliggøre et forslag
som adskillige borgerlige borgmestre synes er en nødvendighed og som landdistrikternes fællesråd
kan man jo begynde at tænke i løsningsforslag
for socialdemokratiets håndsrækning i forhold til at vi kigger på hele det her område
liberale ideologisk vi må ikke røre ved markedet der er ikke markedsfejl vi skal ikke blande os som jeg har
synes jeg at det er interessant at man kan have
markedsmodningsfonden og
hvor vi sikrer at nogle af dem der ikke kan få
ikke med en hjælpende hånd når der er markedsfejl når der ikke er interesse i at låne ud
det er rigtigt at økonomien er blevet bedre
for regeringens udflytning af statslige arbejdspladser men det er jo
kæmpestor indsats for at sikre at folk skal kunne bo og arbejde i hele landet og
det kunne lige så godt være private midler men vi synes
også der hvor liggetiderne for eksempel er relativt lange
man købe og sælge boliger hvis man har økonomien til det så vil jeg
specifikt enhedslisten og alternativet for opbakningen til
fået det forkerte ben ud af sengen i dag jeg synes virkelig at det er en ukonstruktiv måde at diskutere på og det bliver ved
det jeg sagde var at realkreditinstituttet
men der findes masser af selskabsmodeller eller fonde
vælgere en anden forventning til partiet jeg ved
ukonstruktiv debat
at det skulle være et statsligt realkreditinstitut så sagde jeg nej det skal
men hvis der ikke er tilstrækkelige midler kan der komme et statsligt indskud
ikke overraskende men jeg vil alligevel høre om
på lån hvor der er en åop
hvis loftet i dag er tre tusind procent for det lån som jeg har fundet og som
bakker forbrugerrådet
at ministeren bare er principielt uenig i at lave nogen former
jeg er oprigtigt overrasket over at socialdemokraterne ikke støtter
er og bruger anledningen i dag til det
at børn og unge har en bedre forståelse
de ting der står med småt
at kunne få en grænse ind hvor man kan sige
og de eksempler vi har set på tre tusind procent
vi opgiver at låne penge ud når vi har et hav af
til virksomheder af mange gode årsager undskyld det skulle ud
var inde på nogle ting vi vi kunne gøre
skal være hvad rentesatsen skal være så
seksten gode områder hvor vi har fonde
spekulere i at folk ikke kan betale tilbage er
at tjene penge på
hvis man gik den her vej men i
at de to største udbydere
for omkring firs procent af det samlede udlån og så videre
skal den så udbygges
som kviklån er for at sikre at de
jo helt absurd at man står med professionelle gældsrådgivere folk
på det sorte marked
ikke et tegn på at der er noget der er galt og
enig i at otte og fyrre timersreglen
at holde priserne nede
at to udbydere sidder på firs procent af markedet der også generelt er kendetegnet ved ret få spillere
ikke kan betale tilbage rettidigt
er en integreret del af en forretningsmodel blandt nogle af de her spillere
strafgebyrerne så højt og fravælger hvad skal jeg sige relativt sund fornuft i forhold til hvem man tilbyder lån
det kun er et økonomisk gode at der er en vis procentdel som ikke kan betale tilbage og
fordi risikoen
rentesatserne åop lægge sig lige op under det loft men hvorfor skulle konkurrencen
virker markedet jo ikke
i dag at uden et loft har vi et fungerende marked der har vi
rapport om at der er meget få spillere der dominerer markedet to af dem sidder på firs procent af det så i dag uden et loft
det ene lån erstatter det andet
er så lidt grund til at skal have et kviklån til hvad man nu skal have det til et tv eller hvad det nu er
okay at der bliver sagt nej
ellers havde håbet på hvis de to ministre vil
har jeg fundet ud af i dag og
nationalbankens udlånskonto eller
herre rené gade fra alternativet var jo inde på at
lavt nok vi er fuldstændig fleksible
det er jo helt vanvittigt det udstiller også at vi har en ågerbestemmelse en ågerparagraf som ikke giver ret meget mening og jeg
man enten gør den brugbar eller
jeg synes det er noget mærkeligt noget at have lovgivning som
manglende indsigt letsind eller et bestående afhængighedsforhold i et aftaleforhold til at opnå eller betinge en ydelse der står i et væsentligt misforhold til modydelsen eller som der ikke skal ydes vederlag for
næsten ikke skrives mere kringlet
ågerbestemmelse handler om at man udnytter
økonomisk ikke kan sige nej eller at er andre sociale forhold der
på den konference som jeg og
dig herre minister et sundt kviklånsmarked hvordan
have at det er helt lovligt at udnytte
at komme i kontakt med det firma
er blevet sendt videre til en ny udbyder det
som minimum kunne finde en
da ud over alle grænser at man kan udnytte at nogen
kan overskue konsekvenserne af det hendes far var så ulykkelig og
komme i kontakt med dem der oprindelig lånte dem ud fordi
og jeg vil også forhøre mig hos nogle af folketingets partier om
ellers ser jeg frem til at ministeren så også kommer
når undersøgelsen er på plads og at vi måske som minimum får
absurde tilfælde som som vi kan finde inden for for kviklånsmarkedet
jøder og andre det er et regelsæt der skal sikre
har været forfulgt gennem tiden en fælles sikkerhed
i forhold til det vi har på europæisk plan i
inden for realkreditsektoren
af til aktionærerne
at der er stigende gebyrer fordi vi kræver
fordi der er risiko for overophedning
at sikre at vi ikke igen rammer ind i en ny finanskrise
for at samlede økonomi og forbrugerne
vores realkreditsektor er altså ved at gå ud af kontrol og er
pensionskasserne
de ved lov om finansiel virksomhed
at det kan tale imod nogle af de
havde havde kundernes opsparing i skattely på øer som
er så ugennemskuelige og det er med til
de her nogle gange lidt for kreative skattekonstruktioner
for nylig og sagde at nu ville de
skifte kurs på vegne af
at den kæmpestore pensionsformue der er i danmark fordelt over en række pensionskasser selvfølgelig kan vi jo lige så godt
vi har omkring bæredygtighed omkring
ordentlige skatteforhold men skal jeg forstå det på den måde at herre thomas jensen
input til ministeren i forhold til det videre arbejde der
med de helt konkrete ting blandt andet det ene eksempel som
så usolidarisk og hvor visse lande lægger grund til at underminere
vores eget velfærdssamfund
inddragelse i forskellige at
thomas jensen er enig i
en forvirring om
fuldstændig sidestillet så længe man ikke
loven om finansiel virksomhed at de to hensyn kan veje lige tungt for det
åbenbart meget forvirring om i dag både fra pensionskassernes
at der er international enighed om at
og internationale skattesystem på grund af
pensionsformue på en ordentlig måde
det ligger i et skattely også selv om det er inden
investering i forhold til en grøn omstilling
er blevet bedre business at investere i det grønne
hvis debatten ender med at give indtryk af
eller forsvinder på grund af forskellige ting har det måske også en konsekvens for din livsindkomst i forhold
i forhold til at hun var grøn og konservativ og gik op i erhvervslivet
og så sagde hun i sidste ende hvis vi
den konservative ordfører om det men nu blev det mere en kommentar
en strukturel ting når de store virksomheder
er ugennemsigtighed og hvor der er kunstige konstruktioner
en stor bank der siger at den tid er forbi men vi mangler bare
nok mange der kunne nå til enighed om
mig lidt over at der var flere borgerlige politikere der ikke var til stede i salen når det her er så vigtigt et emne men det var inden jeg fandt ud af at man er ved at lukke en skatteaftale så det skal der jo også være plads til specielt når man er mindre partier
baggrunden er igen kan man sige for det er jo noget vi har diskuteret i mange år
ud fra de læk der kom at seksten ud af sytten pensionskasser havde kundernes opsparing i skattely på øer
som bermuda cayman og mauritius og det synes vi er seksten for meget
vil sige at være et skattely og at man jo ikke nødvendigvis begår
at der en minimal skattebetaling ugennemsigtighed og
afsløret og pensionskassernes investeringspolitik går derfor stik imod det arbejde som politikere i danmark også ministeren og
en skærende kontrast imellem aggressiv skattetænkning og skatteunddragelse på den
overse når man som dansk pensionskasse har milliarder og atter milliarder af kroner i investeringsformuer at investere for
lå de her steder og det var her man fik det højeste afkast
andre samfundsmæssige hensyn
pelle dragsted lidt har efterlyst i dag kan vi få det samme klare svar
for nogle valg de enkelte pensionsselskaber
benytter sig af skattely for at hente lukrative gevinster hjem til
fremtidige pensionsformuer
som flere af ordførerne også har været inde på i dag
selskaber der opererer ud fra skattely og man dermed er med til
som de her lande jo tjener mange penge på
i forhold til om der er job til dem
at man skal nedprioritere skattelyinvesteringerne og i stedet for opprioritere et fokus på investeringer som understøtter et fælles samfundsansvar
at understøtte skattely
går til at investere i kul og olieindustrien i korrupte firmaer
at nævne byggerier i israelske ulovlige bosættelser på vestbredden med tvivlsomme forhold
menneskerettigheder med alle de her eksempler står
klart at der skal indgå et samfundsansvar i pensionskassernes profittænkning
at profit og etik i sig selv er modstridende
at der skal gives en gylden mulighed for at aflevere ikke blot en sund pensionsformue men også en mere
at kunne gå på pension med god samvittighed og det er heldigvis noget de fleste borgere derude ønsker sig nu ønsker vi så også at pensionskasserne understøtter det aktivt heldigvis
er pædagogernes pension på vej i den rigtige retning inden for
skattepraksis og har forpligtet sig til en skattedoktrin på seks punkter herunder at de skal efterleve at direkte investeringer i udviklingslande foregår uden skattebegunstigelser eller skattefrihed andre har tilknyttet sig fns global
men i sidste ende
pensionsformue der er i det her land
en mere bæredygtig verden en mere
skattely der undergraver vores velfærdsstater i stedet for
modarbejde det og
at vi i erhvervsudvalget skriver en fælles beretning om det her og så også håbe på at vi bliver inviteret
til møde med ministeren når vi skal diskutere det her videre
hvordan loven egentlig er indrettet
nemlig at vi alle sammen presser vores pensionskasser til at efterleve
de ting som heldigvis flere og flere i befolkningen ønsker at deres penge skal gå til
herre pelle dragsteds spørgsmål for det er
og sikrer en ramme for
vores alle sammens data skal beskyttes men det undtages jo netop
bemærkning om at databeskyttelsen skulle skulle gælde i det her tilfælde
er enige om at det er godt at vi får
der faktisk er meget stram og rigtig meget fokus på
har center for cybersikkerhed der er undtaget det
vi kan tage op i udvalgsbehandlingen hvis jeg skal forstå det
at socialdemokratiet mener at det er godt at
ske samtidig også med implementeringen af
er det her lovforslag en del af implementeringen af
en af de største udfordringer vi
angreb på kritisk infrastruktur og den del af nis der hører
under erhvervsministerens område er så det vi diskuterer i i dag men som flere af mine
er det jo på fire forskellige ressortområder at det her bliver diskuteret
og flere af mine kollegaer har spurgt ind til er nemlig hvor
det er et principielt spørgsmål som går igen
på alle fire ressortområder så vi
salen der underkender den trussel
at vi bliver et mere og mere digitaliseret samfund
nogle rammer op for at sikre vores kritiske infrastruktur
at lande og individer i den grad
store danske virksomheder og på
vores vores infrastruktur
har jo ikke noget at gøre med at vi underkender den reelle trussel der er
spørgsmålet om hvordan vi behandler de her kæmpe store mængder af data der ender med
center for cybersikkerhed som er en del af
offentlighedsloven persondataloven og dele af forvaltningsloven
som folketing ikke har politisk kontrol med
men ikke hvor det specifikt skal ligge
håndteret
at implementere noget lovgivning der
følge op på det her direktiv men jeg er enig i den kritik der er kommet fra
digital og og difo
at vide hvordan den her lovgivning kommer til at se ud
til lovforslaget at en stor del af det vil blive implementeret
men det er et springende punkt at vi får samlet
det her kontaktpunkt der hvor alle oplysninger kommer ind
politisk kontrol og noget af den mest grundlæggende lovgivning vi har omkring vores databeskyttelse omkring offentlighedsloven omkring forvaltningsloven omkring
have bare en smule viden om hvad
vi skal diskutere i udvalgsbehandlingen
sige om vi kan støtte forslaget
enhedslisten for at rejse den her debat som vi har haft mange gange i løbet af årene som flere andre har været inde på
historikken på plads
overførselsindkomsterne har været reguleret
der tog man så nul
og putter det ind i det vi kalder satspuljen
diskuterer det her synes jeg vi skal
går jo på at afskaffe satspuljen
om en ny social udviklings og innovationspulje
den nuværende satspulje
man kigger på herningmodellen hvor
man kan få langt flere langvarige og faste overførsler
kritiseret sønder og sammen
som herre torsten gejl inde på
at når vi investerer i specielt
ikke bare udgifter så det investeringer i mennesker det er ikke kun en humanistisk menneskelig investering
har sagt til finansministeren og finansministeriet at nu skal
er har dynamiske effekter mens alle mulige andre investeringer
så den udvikling er på vej
hen ikke hænger sammen enhedslisten foreslår en social udviklings og innovationspulje der skal tilføre fem hundrede og halvtreds million kroner årligt og så betyde at der skal være en finansiering på en
til år to år tre og så videre og
forskellige problematikker for at være sikker på at vi taler om det samme den retning som enhedslisten ønsker der skal være i forhold til en ny social udviklings og innovationspulje
med det her område er på vej i gå væk fra puljetyranniet se på de langsigtede indsatser
pensionsfondsmidler ind i de her indsatser
at sige at man skal gøre op med mindrereguleringen men som jeg sagde før
op til en løn og prisregulering
mange penge der ligger i satspuljen bliver brugt bedre
samtidig bliver man altså nødt til at sige
perfekt scenarie hvor man så tog en masse penge og kom ned på et lavere niveau
før vi fik satspuljen
har været inde på de forskellige elementer af forslaget
satspuljen finansieres af finansloven efter en metode hvor man tager en mindreregulering
regulering hvorfra man så har taget nogle penge
til et højere niveau
regulering ja men så skal vi
regulering så skal vi finde de penge
regulering lige nu har vi et borgerligt flertal de kunne i morgen
en situation vedtage at der skulle være
tiltro til dansk folkeparti men dansk folkeparti er altså også
der støtter et kontanthjælpsloft og andre fattigdomsydelser og derfor
at overlade det til et tilfældigt flertal om der skal ske ingen regulering eller en fuld regulering
til et tilfældigt borgerligt flertal at skære endnu mere i overførselsindkomsterne end vi ser det i
lige på at de to ordførere diskuterer færdig
hvis man vil have en finansiering der skal følge med den der er i dag
skal man lægge noget oven på igen og igen og igen det vil sige
en sodavandsafgift så skal man opfinde en ny sodavandsafgift det andet år og en tredje det tredje år og så videre jeg siger ikke at vi ikke skal diskutere finansiering
i det her forslag og når enhedslisten skriver at der er penge i råderummet
enhedslisten også så vidt jeg har forstået
velstandsstigning så råderummet skal bruges til det
kan diskutere en ny finansiering men det ligger
det er vi virkelig villige til at kigge på
der ikke er det altså hvis vi ikke er bundet sammen
et hvilket som helst flertal om man vil sige
overførselsindkomsterne overhovedet ikke stige overhovedet ikke
vi synes slet ikke at overførselsindkomster skal stige overhovedet
overførselsindkomsterne men hvis vi kan få lavet et lovforslag med finansiering ind
der kan sikre en ændring af det her ikke bare i et år hvorefter der så er et nyt flertal som regulerer endnu mindre end det er i dag men et der er sikkert
så er interesseret
kontanthjælpsloftet og fattigdomsydelsen
skatteaftalen fra to tusind og tolv jeg tror også godt at fru pernille skipper kan huske
hvilken debat det gav anledning til
hvis vi kan lave en aftale
er en sikkerhed
at der er finansiering
som hegner et fremtidigt system ind
hvis vi stemmer for et beslutningsforslag
om til et lovforslag og det kunne så skifte med forskellige flertal så det skulle være noget der var forligsbelagt
altså ikke i forhold til den stigning der ellers er inden for satspuljemidlerne
bare sige at vi skal finde en anden model end der er her og så skal vi
udvikling der er inden for satspuljen med midlerne
forhold til hvad den forrige
gerne rose det her forslag selv om
jeg vil gerne rose både partierne der er med
en situation der selvfølgelig har været fuldstændig uholdbar og uacceptabel og som er resultatet af tolv års misrøgt
tretten systemet som man kunne kalde det hvor
forventet at man kunne erstatte en masse medarbejdere i skat med et digitalt system som aldrig kom op
synes også at det er på sin plads fra folketingets talerstol
undskyld til alle de medarbejdere i skat både dem der blev afskediget uden at der
til de problemer der har været i skat igennem mange år det
sin plads nu bliver vi jo så nødt til
for at få skat på ret køl igen og der synes jeg at vores skatteminister har gjort et godt stykke arbejde
helt så langt som den burde der er brug for flere ressourcer i skat både til inddrivelse af gæld men også til kontrol og forebyggelse
at vi har taget nogle vigtige skridt nu og en del af det er jo så
gennemføre lovgivningen i dag og afskrive noget gæld specielt
dem som i forvejen ikke vil have betalingsevne dem der er
at skulle afsætte tolvtusind årsværk til at gennemgå det her manuelt betyde
er mulige skulle skulle gå til det her
en principiel diskussion i kredsen
store gældsposter fordi vores samfund hviler på en forventning om
mener at den model vi har fundet er den bedst
økonomi nemlig et demokratisk problem hvis folk ikke længere føler at der er en solidaritet ved den måde vi finansierer vores velfærdssystem på
går den så går den kultur det skal vi have gjort op med og det kræver de ressourcer der allerede er sat af og højst sandsynligt også
er det her lovforslag en udmøntning af den aftale som vi var en lang række partier der indgik
hvidvask skulle have sin egen selvstændige paragraf i straffeloven og vi skærpede straffen fra seks til otte år det er jo
meget aktuelt at diskutere hvidvask vi har en aktuel sag
været diskuteret
stort beløb atten milliard kr tilsyneladende er blevet hvidvasket gennem en estisk afdeling
fuldstændig uacceptable måder blandt andet
brugt til at bestikke europæiske politikere og rigtig rigtig meget andet den sag er blevet oprullet fordi
internationale medier i et internationalt journalistkonsortium
er jo rigtig dejligt at vi har medier som tager deres ansvar alvorligt og deres gravearbejde alvorligt men ville denne her sag have rullet på samme måde hvis
det arbejde det er en diskussion vi har løbende og
både justitsministeren og hans kollega erhvervsministeren er også blevet indkaldt i et
om netop det her for det jo rigtig fint at vi får en selvstændig
paragraf i straffeloven det er fint med en strafskærpelse men
udmøntningen af en allerede indgået aftale men løbende
straffe men at vi rent faktisk får nogle af de her skandalesager udrullet
offentlige myndigheder i finanstilsynet hos bagmandspolitiet
vi støtter selvfølgelig lovforslaget det er en del af en aftale vi har indgået
ressourcer nok i bagmandspolitiet i søik
et hvidvasksekretariat det er jo fint
en urimelig opgave vi som politikere sætter embedsmænd i fra finanstilsynet
foran en minister på sit ressortområde og sige
til det her område som jo kun bliver større vi kan se at
med det her område
at der bliver begået omfattende skattesnyd eller skatteunddragelse
tusind og to altså i seksten år har der været skattestop for ejendomsværdibeskatningen og det har udhulet velfærden med ni milliard
indkomster men også geografisk vi har
de huse og lejligheder som har været mindst værd har betalt
det meste af resten af landet
den dårligste idé og det er ærgerligt at det skulle tage så lang tid at få gjort op med
at opgøret med skattestoppet er
en god idé men i lighed med
herre rune lund fra enhedslisten synes vi er en meget dyr fornøjelse så at sige ud over at det har kostet ti milliard kroner på velfærden at
det her skattestop ser vi nu også at den model der bliver lavet koster tyve milliard
der ellers kunne være gået til pædagoger sosuer og sygeplejersker
i de her tider hvor vi diskuterer regeringens
regningen bliver sendt fuldstændig en til en til lejerne
den her store diskussion vi har om hvor folk bor og så videre samtidig
i mursten over de sidste seksten år det viser sig
godt du klarer dig økonomisk igennem et liv
samfundsskabte værdier for jo
historiske stigninger der sker på boligmarkedet inklusive perioder hvor vi har forfærdelige kriser som
under finanskrisen og det at din livsindkomst
skal være determineret af om du kommer ind på boligmarkedet eller ej og altså ikke af hvad du uddanner dig til eller hvad du arbejder med eller hvor meget du knokler
at have haft det her skattestop vismændene
regeringen lavede med en række partier
fornuftige vi synes at indefrysning er en fin idé vi har også ønsket
og seksten og igen i januar
vi netop sagde lad os nu få normaliseret beskatningen af vores boligområde men sikre at ingen skal gå fra hus og
sælger sin bolig har man jo de
med de tyve procent
tit også sidder der fordi
det synes vi er for meget samtidig med at vi anerkender at man aldrig kan lave en fuldstændig
for nylig på det her område i forhold til selvfølgelig boligjobordningen
i forhold til fri telefon og internet udligningsskatten
alternativet med til at lave den grønne boligjobordning
stadig væk var visse brancher der kunne
i forhold til vækst og beskæftigelse men jo i allerhøjeste grad for at få sat skub
gennemført forskellige tiltag og det står vi fuldstændig bag det grønne har man så valgt at tage fuldstændig ud af det her man har nogle elementer
jo som herre rune lund fra enhedslisten også har været inde på har en skæv fordelingsprofil
at få sat gang i energirenoveringer og det står vi også på mål for
ikke har nogen miljø eller klimaeffekter men som i den grad kommer de mest velstillede til gode og det samme kan man sige om børneopsparingen hvem er der får glæde af at beløbsgrænsen bliver hævet
de her penge til side til deres børn og
privatisere noget af den velfærd som har været offentlig nemlig hvor man siger
hamrende skæv rent fordelingspolitisk og sådan er det skridt for skridt
det på bilområdet i forhold til registreringsafgiften den politik regeringen fører
samtidig ser at der er daginstitutioner hvor der er alt for få pædagoger til børnene at
bliver renoveret osv under den overskrift at der ikke
inde på hvor skæv fordelingsprofilen netop er på hvert enkelt område og det skal jeg ikke gentage
det her sammensurium af forskellige
synes altså det er en trist udvikling vi er
vores offentligt ansatte i vores daginstitutioner i vores skoler og i stedet for bruger pengene på dem der i forvejen
stadig større bemyndigelser og folketingets ansvar
at kunne holde hånd i hanke og sikre parlamentarisk kontrol
for cybersikkerheds konstruktion nu
i den overførsel der sker fra
center for cybersikkerhed hvor ministeren
persondataloven helt eller delvis skulle finde anvendelse eller ikke finde anvendelse
i at vi giver flere og flere bemyndigelser til ministre altså bemyndigelser
er uden for folketingets kontrol
af databeskyttelsesloven på de her områder specielt for et center
flere og flere bemyndigelser og en større og større rolle
ministeren og det handler ikke om denne specifikke
og som herre martin lidegaard også var inde på at det her er en
meget principielle spørgsmål på spil omkring udveksling af data
at erhvervsministeren havde sagt at i forhold til den nye databeskyttelseslov og hele diskussionen om dataetik
nødt til at have en diskussion om nu og det er også en god anledning til at diskutere om center for cybersikkerhed ligger det rigtige sted som min kollega fru eva flyvholm var inde på
rapport i to tusind og femten hvoraf man kunne se
at kan betale så er der noget
som flere af mine kolleger har været inde på er der mange mange forskellige elementer i l en hundrede og fire og firs det lovforslag som vi behandler i dag
forbedringer og det omfatter blandt andet finanstilsynets muligheder for bedre at kunne gribe ind over for
der håber jeg også at vi når vi nu med det her lovforslag forbedrer finanstilsynets muligheder for
et andet tidspunkt når det er mere passende netop diskuterer finanstilsynets rolle
og muligheder og habilitet i forhold til
faldt til jorden med et brag efter at have spekuleret i oliepriser
manipulerende og misvisende men fordi man ikke overholder reglerne om
slække på kravene eller fjerne dem
forhold til gældsbuffere og
mange år dyrket den her
romantiske fortælling om dansk realkredit noget særlig dansk
igennem to hundrede år har givet
danskere mulighed for at få billige lån
helt særligt var afskåret fra
ejer mange af realkreditinstitutterne
realkreditsektoren og resten af den finansielle sektor
i store træk ikkeeksisterende derfor er
sige tid til at
her romantiske forestilling om realkredit som noget særligt enestående og for sig selv
en integreret del af finansielle supermarkeder og når vi kan se at en stor del af det
bliver kanaliseret videre til bankerne og udbetalt som udbytter til aktionærerne vi har set at nogle af landets største banker har rekordoverskud og at de betaler rekordstore udbytter delvist finansieret
af den profit der bliver skabt inden
derfor giver den opdeling ikke mening længere det gør indtryk når nationalbanken
og nogle særkrav til realkredit som måske giver så meget mening længere når vi ser
hvor tæt sammenbundet de er med resten af den finansielle sektor
mange ubesvarede spørgsmål som som vi skal diskutere
vil jeg stille en masse skriftlige spørgsmål
det plejer også at være sådan at når der er partier der har
have et højt afkastkrav på linje med
mere risikable investeringer det er det ene men nu blev det proppet ind i den samme diskussion
generalforsamling og har et afkast på tretten
er det ikke det man normalt vil kalde overnormal profit i forhold til at noget af det jo
og som bliver ført over banken videre ud til
aktionærerne får stillet i udsigt af
sf var ikke med i aftalen vi synes det var en meget meget skæv aftale der heller ikke ramte det som aftalen blev
til de mindre iværksættere og de mindre virksomheder vi støtter forslaget fra blandt andet socialdemokratiet om at opdele lovforslaget i to så vi
et forslag som sf præsenterede i januar to tusind og seksten og som kom ind i den nye regerings nye regeringsgrundlag
fint at man diskuterer det her og bliver
diskussion inden vi går videre