syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
med at færinger og grønlændere sidder med
vi må også respektere at der nogle gange er forskellige interesser mellem grønland og færøerne og at vi derfor må
at finde en måde at få det indarbejdet på når vi forhandler internationalt
de andre ting
færingerne gerne være medlem af nordisk råd det synes jeg er en god idé og jeg har støttet det i
jeg synes at danmark skal gøre en stor indsats
selvfølgelig kan de være fuldgyldigt medlem af nordisk ministerråd og nordisk råd det ville være rigtig fornuftigt især med den form som nordisk råd har der er ingen grund til at
så er der klimaforholdene det er enormt vigtigt at vi
der er masser af lande som ikke burde have atomvåben og burde simpelt hen sørge for at
var væk der kunne vi starte med norden og vi kunne starte med arktis og sige at vi ingen atomvåben have hvis vi gjorde det
kæmpe grænseoverskridende skridt
vedtagelse som jeg gerne vil læse
og grønlands økonomiske udfordringer med at sikre en bæredygtig og holdbar
og kongeriget danmarks strategi for arktis to tusind og elleve til tyve med henblik på at fremme udviklingen af rigsfællesskabet opfordrer folketinget til at samarbejdet mellem de tre lande styrkes og
var interesseret i det så arbejder jeg faktisk med de daglige problemer hver eneste dag netop for at fremme den vision jeg har for det danmark jeg lever i
at grønlænderne mener at de skal være selvstændige næste år det tror jeg ikke der er
længeresigtet projekt som selvfølgelig betyder at de er nødt til at have balance i deres økonomi have nogle indtægtskilder som er stabile det gælder i øvrigt også færøerne men lysten til selv at bestemme og have foden under eget bord eller hvad man siger
ligger jo dybt i alle mennesker den skal man jo ikke underkende bare fordi der er problemer i et land der har også været problemer i danmark vi har
siger at det skal være næste år så lad være med at tage den diskussion på den måde prøv
håndtere det inde i hovedet at det godt kan lade sig gøre at have en drøm måske kan det være drivkraften til at komme ud af de nuværende problemer jeg påpegede netop uligheden jeg påpegede netop
der sidder en fra grønland en fra færøerne og en fra danmark når vi sidder i
kun er én stol men der er jeg tilhænger af at grønland og færøerne får størst mulig indflydelse hvad angår indtægterne
er jeg meget opmærksom på at der er en stor indtægt
en aftale for royal greenland
og prøve at se efter nye når island kan
mindre end en ti årig periode så er det jo ikke urealistisk at
retssystemet fungerer jo ikke ordentligt endnu jeg ved godt at man kan bruge
men det er ikke det samme jeg ved også at der er store transportproblemer som skal løses så der er masser at tage fat på
jeg har kun den tilgang og jeg glæder mig rigtig meget til de to processer der kommer til at køre
for eksempel færøerne også gør lidt oprør som de har gjort historisk og aktuelt så synes jeg
er befriende og sundt også for rigsfællesskabet altså at man har en lille smule debat og ikke bare bukker og siger javel herre søren espersen hver gang
mange venstrestemmer der er forsvundet netop fordi man
ønsker langt væk fra sig selv mennesker vil gerne have indflydelse på det der er tæt på dem
sejladsen men også serviceaftalen
statsministeren lige om lidt vil sige at han vil tage kontakt til amerikanerne og sige hvad er det her for noget
udvikle grønland hvis det er sådan at amerikanerne kun tænker på sig selv den slags egoisme fører ikke til ret meget
denmark first
forhandlinger så det er meget meget vigtigt at vi forbereder forhandlingerne
tidspunkt hvor grønland for eksempel har en rigtig god og stærk selvstændig økonomi og hvor færøerne har en rigtig lang periode hvor de siger
kan modstå alt hvad der kommer så tror jeg også at holdningen vil ændre
det samme gælder når i får lavet jeres forslag til til nye
så tror jeg faktisk at der begynder at ske noget mange steder jeg synes
placering man har i hierarkiet eller om det er et reelt rigsfællesskab nu
det pæne ord når vi bruger det
er ordføreren ikke enig i at hvis det var tre selvstændige nationer der arbejdede ligeværdigt sammen
var der mere rigsfællesskab i det end nu hvor der er én
og så to hvad skal man kalde det med selvstyre
er imponeret over herre søren espersen men jeg synes han har en lidt ridefogedagtig tilgang til
med ligeværdige parter i et samarbejde det det kunne man gøre på pelle erobrerens tid
vi er i et rigsfællesskab hvorfor skal de der pegefingre og forsøg på at være bagklog og sige hvad grønlænderne
skal gøre for at klare sig ud af det her
andet og det tredje
en negativ tilgang til det som jeg ikke synes om jeg tror ikke at hvis nogen kom og ville diktere
glæde sig og sige nej hvor er det da dejligt at eu kommer og fortæller os hvordan vi skal lave økonomisk politik eller for den sags skyld en
kan man da bedst lide at planlægge efter sin egen kultur og sine egne ideer og de der ting og så tager man gerne imod hjælp
sætter os ind i den rolle som hverken
topstyrede model
fremme et ligeværdigt samarbejde og hvis grønlænderne synes at de på nogle områder kan have mere gavn af fællesskabet så skal de endelig sige til
i den sidste debat om rigsfællesskabet som jeg mener der godt kan gøres noget ved
gerne gentage at jeg synes der kan være
energi i at sige vi vil selv styre vores land og vi vil skabe en situation så vi på et tidspunkt kan være selvstændige
noget meget meget positivt i det er der normalt også når man snakker
sociale situation for børn i grønland initiativerne for
i grønland nogle af dem har vi ansvaret for og andre har
som sikkert kan frigives men vi kan ikke frigive det for dem vi kan sige
af turistindustrien
og råstofudvindingen på nogle områder det er ting som står i det grundlag som den nuværende regering har peget på som hovedmuligheder for en udvikling dem vil jeg gerne bakke op om
gerne stille spørgsmålet hvor kan vi bidrage i den sammenhæng
komme med bidrag vi er også nødt til at sige hvor kan vi så være med der
vi har lovet noget hvad angår servicekontrakten
vi har lovet noget med oprydningen i landet især med med camp century vi har lovet noget om
vores del af tingene kører på
også lovet et samarbejde om international politik og udenrigspolitik vi har lovet noget om hvordan vi bruger vores forsvar
systematisk forbedre hele tiden fordi det gavner grønland og
vil jeg gerne sige at jeg har stor respekt for mennesker som siger vi sætter os et visionært mål vi har godt nok
vi har sociale problemer nu og dem vil vi også
det viser at det er et folk med en holdning til at de vil
udvikle det og også kunne have
nu er tiden gået så
man ikke bare kan være selvstændig uden at have sin økonomi i orden
jeg møder folk både i grønland og her er at de snakker meget om det og er meget meget meget bevidste om at
at diskutere hvordan en forfatning kan se ud det er der vel ikke noget
ikke forestille mig en en forfatning i grønland der skulle være i strid med den danske
det er godt for grønland når man skal arbejde sig ud af de store problemer at man også har nogle visioner og nogle drømme om hvor man vil hen i stedet for til evig tid at være afhængig af danmark det synes jeg
pris på jeg vil gerne høre statsministeren hvad er det for en paragraf i grundloven der bliver brudt hvis
jeg gør opmærksom på at afstemning om eventuelle forslag til vedtagelse udsættes til mandag den niogtyvende maj to tusind
jeg skal i øvrigt henvise til ugeplanen
aldrig drømme om at tale på den her måde derfor
være en god idé at tage et skridt mere
det er ved at være halvtreds år siden man fjernede
minister jeg synes det er på tide at vi
hvor jeg kender vilkårene og det gør herre mikkelsen jo også skulle det ikke være
mikkelsen indrømmer jo at det givetvis kan virke lidt fremadrettet at tale på den her stive måde altså
selv om man lod være med at bruge tredje person og sagde leif mikkelsen
kan du ikke tale ligesom du gjorde
jo reglerne der siger sådan det var godt nok nogle gammeldags
hvis nu konservative er meget tilhængere af historie og den slags skal vi så også genindføre det ærede folketingsmedlem og den højtærede
det var jo helt almindeligt for en del år siden eller skal vi lade overklassen
at tale fransk eller tysk eller engelsk
distancere sig fra almindelige mennesker på hvis man ellers er tilhænger af historien der er masser af eksempler på det akademikere
eget sprog som er ganske uforståeligt for
nu moderniserer vi lidt for det er meget lettere at styre og vi kan bruge det til at give flere beskeder på og så videre sådan følger vi da med hele tiden der står en computer her og computer der og der er i min lomme en telefon med en hel masse ting som ikke var
tingene udvikler sig jo også sproget også den måde vi kommunikerer
bander når vi sidder ved fødselsdagsbordet eller møder hinanden i andre sammenhænge
distancere sig på jeg synes det er fint nok at man viser at man er i et fint parlament hvor man har fået den ære at få lov til at være med til at bestemme over lovgivning og
men det betyder jo ikke at man ikke kan gøre det respektfuldt på almindeligt dansk
faktisk mest respekt for de mennesker der fastholder deres sprog
mange der gør herinde er der mange der
kommet i folketinget min oldefar hed jørgen jørgensen og han sad i folketinget i nitten hundrede og seks for et parti der
moderne parti i forhold til
det ærede folketingsmedlem og så videre
skulle man sige den højtærede minister hvis vi brugte det sprog i dag
meget tydeligt forstå hvad det egentlig er
der nogle helt bestemte normer dem har
det gamle sprog tales i danmark kun i nogle helt helt få subkulturer prøv at tænke på hvornår i bruger de herre herre eller fru
fint noget som sprog jeg mener at det virker mere fremmedgørende og stift
herre leif mikkelsen herre gade og andre
af dem vi begge to møder nede på torvet herre
mikkelsen i silkeborg
at sige de til til nogen af os fordi det virker ganske respektløst og distancerende
ikke naturligt det er en begrænsning for den måde man udtrykker sig på og det vil sige
og nøjes med for og efternavn ja så har vi alligevel en form at arbejde med jeg har ingen idé om
det ville da være upraktisk ikke at bruge efternavnet når vi nu skal tiltale hinanden med navn så man ved præcis hvem det er men herre og fru er ikke med til at præcisere vores besked jeg ved egentlig ikke hvad det gør af gavn men det er
ikke med til at præcisere det for det det siger vi
ville blive lettere at forstå
være mere enkelt og det ville fremme en levende og nærværende debat uden at respekten for folketingets forhandlinger
så synes jeg at der er nogle der er gået foran de har opsamlet erfaringer i nordisk råd hvor fru karen
her fortsætter vi også med at sige minister og ministeren fordi det er embedet der skal svare
er mest respektfuldt at tale direkte til hinanden tredje person er en distancerende form som jeg synes vi skulle
jeg lytter også til mange forslag som jeg selv aldrig kunne drømme om at stille men derfor går jeg da ikke på talerstolen og siger
spild af tid det her det er
vise respekt for de mennesker der er valgt til det her og har nogle ideer om hvad der kunne være en god ting
af mine venner og måske er de lidt atypiske fordi de er mere folkelige end andre det ved jeg ikke
kollegaernes venner
på samme niveau hvad det her angår så jeg vil gerne anbefale jer
overveje det og tænke over det og jeg
give det tilsagn at vi gerne vil diskutere det endnu en gang hvis det er sådan at der er bredt tilsagn for at at man vil tage det op i det her underudvalg men det er ikke min fornemmelse at
op der men hvis man hvis man gerne vil vente
i udvalget så synes jeg det er fint så skal vi da ikke lægge noget
vi tvunget til det i stedet for at sige ordføreren og der kommer vi
når jeg selv af magelighed
siger ordføreren det er ikke en god tiltaleform der synes jeg det er bedre at sige mette abildgaard
herre finn sørensen fra enhedslisten der er den næste ordfører
er ikke
så vil
herre rasmus nordqvist og herre morten østergaard så jeg vil bede alle være på plads klokken tretten
være målet når vi kigger på konflikter og
hvilke planer ser alternativet for at man kan få gang i en afspændingsproces i stedet for at optrappe for jeg tror at to hundrede soldater vil blive svaret af to
soldater fra den anden side og så vil regeringen jo komme og sige
i forskningskapacitet hvis vi brugte
gerne ville være medlem af eu og nato og hvor vi prøvede
den situation mistede han opbakning hjemme i sit eget land der var faktisk så store demonstrationer
så steg hans popularitet i rusland jeg har intet
med rusland det var dog det mest vanvittige jeg kunne tænke mig jeg kunne bedre tænke mig
opbygge en kapacitet på vores universiteter så vi blev dygtigere til at bruge de redskaber jeg tror på at dygtige folk faktisk godt kunne
fortæller her og også for sædelighedsforbrydelserne der synes jeg det er vigtigt at vi går på to ben og siger at det forebyggende arbejde og og retssystemet
have forstået at det er rigtigt at der mangler uddannelse
også fordi grønlandsudvalget jævnligt diskuterer det og ser med stor bekymring på udviklingen efter min fornemmelse hænger den i en meget meget tynd tråd
om hvor det her vil ende henne og hvad konsekvenserne vil være hvis
en helt ny sag som er er kommet frem i de grønlandske aviser og ikke
sejle gods fra danmark til nuuk og til thule den har
har amerikanerne givet den til et amerikansk selskab der endda får den dobbelte pris for den hvad er fru aleqa hammonds mening
kraftige koncentration af ejerforholdet
færøerne betyder for udviklingen jeg har set når vi
temmelig få mennesker der er blevet meget meget rige
gerne høre om ordføreren kunne forestille sig hvis
at et rigsfællesskab kunne bestå af tre selvstændige parter som i dag er lidt tættere på men hvor de tre parter måske er
hvad det koster af ulighed i seks mennesker
hvis det er det man jubler over så jubl bare videre værsgo
ministeren sagde at der aldrig diskuteret en aftale så meget før folketinget har
afkræfte jeg kender hundredvis af danskere som siger hvad er det i diskuterer
han selvfølgelig stemt for at vi skulle have en folkeafstemning hvor der reelt
mulighed for at diskutere så alvorlige ting som de her
regeringen ikke mod til det synes jeg er pinligt
gerne høre hvorfor må danskerne ikke diskutere det her hvorfor skal det holdes i en lille eksklusiv klub inden for de her
siden et element hvor man kommer ud og møder sine vælgere og hvor ministeren også
man kan ikke deltage i en folkeafstemning og så bare sige
dømmer vælgerne jo en når man ikke tør stå ansigt til ansigt med de vælgere som bagefter kan
er der nogen der ønsker at udtale sig
det er der ikke så går vi til
vi afslutter afstemningen nu
drejer sig i første omgang om de stillede ændringsforslag
jeg afviser ikke at der kan være tekniske problemer det har
formandens uafhængighed så vi
vi stemmer og hvis der er tekniske problemer skal vi have dem løst uanset
vi går til afstemning
om ændringsforslag nummer en til b firs og vi kan stemme
har alle stemt det har de
stillet og tiltrådt af de samme mindretal som forkastet
ændringsforslag er der nogen der ønsker at udtale sig da det ikke er tilfældet
er ikke stillet ændringsforslag ønsker nogen at udtale sig det er ikke tilfældet vi går til afstemning
der er stillet ændringsforslag er der nogen der ønsker at udtale sig
bare gøre opmærksom på at vi tog en ordentlig portion på én gang
gør indsigelse betragter jeg det som vedtaget
nummer en og fyrre uden for betækningen af erhvervsministeren om ændringsforslag nummer nitten til otte og tredive tiltrådt af et flertal
uden for betænkningen af erhvervsministeren
ændringsforslag nummer ni og tredive og fyrre tiltrådt af et flertal
er vedtaget jeg foreslår at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling
det er ikke tilfældet så er forhandlingen sluttet og vi går til
der stemmes om ændringsforslag nummer ti
ønskes afstemning om ændringsforslag nummer elleve tiltrådt af udvalget det er vedtaget der stemmes om ændringsforslag nummer tretten
ændringsforslaget er forkastet herefter er ændringsforslag nummer tolv stillet og tiltrådt af de samme mindretal bortfaldet der stemmes om ændringsforslag nummer fjorten af et mindretal
der stemmes om ændringsforslag nummer femten af et mindretal tiltrådt af et mindretal
nul ændringsforslaget er forkastet der stemmes om ændringsforslag nummer seksten af et mindretal
om ændringsforslag nummer sytten af et mindretal
indsigelse betragter jeg dette som vedtaget det
hvis nogle ønsker at samtale eller
der er ikke stillet ændringsforslag til l en hundrede og halvfjerds
der er nogle der ønsker at udtale sig så vi tager det i den rækkefølge at
den ti årige periode inden de aftaler blev lavet sådan at vi ikke igen og igen
på den den standard vi bruger i retssystemet jeg mener
man skulle overveje det og se på detaljer jeg har selv
forholdene tror ordføreren
der ville gå meget mere end fjorten dage før der var en hasteindkaldt
der omgående ville blive kigget på forholdene
sagsområde som svarer til standarden i danmark det bekræfter regeringen
er det ikke en god idé at vi er en lille smule mere konkrete end det ministeren og venstres
hvis vi skal komme videre det er næsten den samme snak
har været i to tusind og fire i to tusind og fjorten og nu også i to tusind og sytten
an her er en start hvor vi i fællesskab siger vi beslutter at vi
nu og så kunne regeringen jo sige jamen her er
prioritering af opgaverne den dybe tallerken blev ikke opfundet i går og vi behøver ikke opfinde en ny en i morgen
om politi om kriminalforsorg og om retsvæsen og der er rigtig mange opgaver at tage fat i det ved alle der har kigget på det her og
sidste mange år man kan også ved selvsyn tage en tur til grønland og se på vilkårene
i danmark er der vel grund til at sige
oppe over vi har jo arbejdet sammen med grønland i utallige år efterhånden og det er besynderligt
tidssvarende bygninger og digitalisering så man kan få lov til at arbejde på en ordentlig måde it systemerne kan både være med til at
med til at sikre den retssikkerhed der er i at have en retsdatabase så man dømmer nogenlunde ens i ens sager
lægge et fælles niveau så det ikke er vilkårligheder der bestemmer hvad man bliver dømt ved
forskellige forbrydelser
er er hamrende vigtigt at få på plads ligeløn til politiet
for anstaltsbetjentene er så afgørende for at
at have mulighed for at rekruttere til det her område bygdefogederne er
institution i det her arbejde men det kræver jo
er faciliteter så man kan indespærre folk når det er nødvendigt og så man også kan klare situationen jeg nævnte ved vores sidste debat om grønland
slagsmål eller uro i hjemmet kan være i underkanten af hvad der kan klare sådan nogle problemer det er sjældent i danmark at en betjent tager alene
slagsmål eller andre ting der er som regel to med og det er
satse på måske ikke i morgen men så ad åre og så
største bebyggelser
få en lov i stedet for kongelige forordninger det vil øge retssikkerheden fordi vi netop har den tradition at
også i bemærkningerne beskriver hvad det er vi egentlig har tænkt os med den her
det er jo ikke tilfældet i de kongelige forordninger og
at man fra grønlands side ønsker det
sige at når der nu har været aftaler har været skrevet fælles papirer har
med det her i en ti årig periode
må man forvente at både den
nuværende regering snart har prioriteret stykke papir man kan gå frem efter og snart har
oversigt over hvad det vil koste
det her vil tage tid javel
men vi ville dog aldrig finde på i danmark at sige at på bornholm er det okay
spærre folk inde i køkkenet hjemme ved landbetjenten indtil næste morgen eller at der slet ikke er nogen i
uretfærdigheder i forhold til forskellige områder vil vi jo ikke finde os i normalt
det skal vi jo heller ikke når vi har lovet at standarden skal svare til standarden i danmark og derfor er der et stykke arbejde der skal i gang og i første omgang
vil jeg gerne sige til ministeren se nu at få lavet den prioritering
lang tid jeg synes det her er en rigtig rigtig fin håndsrækning til en regering der ikke har fået taget sig sammen til at komme i gang og
en fælles beslutning her kan regeringen samle hele folketinget om at gå i gang og så kan vi i fællesskab bidrage med alt det vi kan det var dog ikke for tidligt tag nu og vis jer fra den pæne side
hånden ud til grønland og stem for
med en opfordring til på nogle afgørende områder
en fin anledning til at vi nu tager os sammen
ikke snakke om det længere nu vil vi ikke vente til næste gang vi snakker om rigsfællesskabet eller næste gang igen eller næste gang nogen kommer til grønland nu vil vi sætte det her arbejde i gang
bruge en gammel dårlig regerings svagheder til selv at være svag jeg synes det er er en rigtig træls måde
altså det at en regering har undladt at
gør det vel heller ikke så meget at vi ikke gør det det jeg venter på er en situation hvor jeg kan give herre peter juel jensen et klap på skulderen og ministeren et klap på skulderen
nu kunne vi få lejlighed til at komme videre i fællesskab og det håber jeg sådan set også bliver resultatet af det her forslag
det her sagsområde skal svare til standarden i danmark
lovenes hensigt efterleves med henblik på at grønland er underlagt de samme standarder som danmark på justitsområdet betyder det at når liberal alliance og venstre og hvem ved jeg stemmer imod
stemmer man i princippet imod sit eget regeringsgrundlag det synes jeg er en mærkelig
her holdning og hvis andre vil være med til at stemme for den
ressourcer alle er enige om at det skal ske i tæt samarbejde med alle er enige om at det tager tid alle er enige om at det koster nogle penge hvad er den fine fornemmelse af at det her
vi ikke beslutte når det står på det her papir
før om jeg støttede regeringsgrundlaget ja det gør jeg på det her område der står nemlig at standarden
er det fine ord eller er det
som konservative vil være med til at realisere nu har
er det bare snak
holdning kunne man jo lige så godt
nej det skal i ikke blande jer i det skal vi nok selv ordne kan i ikke se
inkluderende måde ofte står regeringen og appellerer til
det omvendt her står
appellerer til at det her kunne blive en fælles indsats og alligevel siger regeringspartierne
det mest opmuntrende i grønland er at man efter min smag har en mere
at komme videre med de midler man nu har jeg synes at det er det der gør det rigtig meget værd at vi
gør os umage med så at stille de faciliteter til rådighed og den uddannelse til rådighed
man kan løse det spørgsmål der hedder at forsvarere og
og andre har så højt et niveau at de rent faktisk
en retspraksis i grønland som ikke bare
af et mindretal tiltrådt af et mindretal og
og fyrre
eneste år beskæftigelsesministeren siger at vi bruger firs milliard kroner på udgifter på grund af et dårligt
milliard kroner hvert år fordi tredstusind danskere får ødelagt deres helbred på arbejdspladsen alligevel
på arbejdstilsynet sætter ikke penge af til forskning sætter ikke penge af til oplysning på det forebyggende område hvor vi kunne spare mennesker for smerter spare statskassen for ufattelig store summer
siger ministeren er det en acceptabel udgift ordføreren siger at
generelt har vi et godt arbejdsmiljø der er tredstusind danskere der kommer galt af sted hvert år eller
erhvervssygdom to tusind danskere
af de her sygdomme og ulykker
generelt er godt for de konservative
jeg ikke hvor vi skal hen en lillebitte investering i forebyggende arbejde kunne måske give et afkast og give overskud rent økonomisk hvis vi gjorde
og grundig tak for det
nemlig søkort til grønland som danmark jo
udflytte geodatastyrelsen
mistet stort set alle specialisterne og der er ingen kort blevet tegnet det sidste år
vi kan spare lidt på statens udgifter og arbejdsgivernes udgifter og så er vi rigtig på den borgerlige bane
der er en udgift som måske er en af de værste udgifter vi har i samfundet nemlig de firs milliard vi bruger på mennesker
herre troels lund poulsen at det koster samfundet
få et meget meget stort afkast
nogle ekstra skillinger til en lille forbedring hvis det så kunne blive til en stor forbedring
investere indtil det ikke et afkast var det ikke en idé det er jo ikke ret mange penge der skal til for at arbejdstilsynet
ordet det er der heller ikke
at lovforslagene henvises til finansudvalget
alternativet radikale venstre socialistisk folkeparti
søren erik nielsen
rix rasmussen jan kristoffersen
svare
sige at han er opmærksom på de kommentarer der har været
så kan det betyde at vi også kan lave de gode forbedringer der faktisk ligger i
indsigelse mod fremme af disse forespørgsler betragter jeg tingets samtykke som givet
i værste fald kan indebære en risiko for at en fredet bygning får påført en indre fupmodernisering som hverken ud fra håndværksmæssige eller æstetiske pejlemærker kan siges at være et fremskridt så
er enhedslisten med om bord men er det det forslag som regeringen
ti stykke seks anvendelse
i overvejende grad hvad betyder det betyder det at hvis vi stemmer ja til
bevaringsværdigt indre det letteste vil jo
hvis ministeren om lidt går herop og meddeler at
ændring på
forsvarligt og at opgaverne bliver løst der står også at der
enkelte bestemmelser gøres mere fleksible og så
lidt vigtigt at ministeren forklarer hvad det er der skal være mere fleksibelt for det fremgår nemlig ikke af de papirer vi har fået sendt ud i norge gennemgik et særligt udvalg en række alvorlige ulykker
i den her branche og de konkluderede i rapporten der hedder helse
at der skal ske en ansvarliggørelse af aktørerne og at der sker en risikobaseret og dialogbaseret
selv om der har været været seriøse udfordringer de seneste år
bør videreføres men også at selskaberne skal
en melding fra ministeren om om vi i danmark i branchen er fuldt på højde med de norske overvejelser og konklusioner nu hvor de har gjort sig den ulejlighed at lave den her undersøgelse
synes at det er positivt at miljøhensyn nu indgår med samme vægt overalt i lovgivningen som sikkerhed og sundhed og vi
tilsluttet infrastruktur og at tilsluttet infrastruktur behandles som en del af anlæggene med hensyn til at flytte bestemmelserne om offshoreanlæg anlæggenes sikkerhedszone
vi kan tage stilling til lovforslaget
vi godt vide hvad begrundelsen er for at flytte det her område
overført penge fra det tidligere ministerium til det nuværende ministerium til at udføre opgaven og hvordan kan det så lade sig gøre og hvor kommer de penge fra hvis der kommer nogen skal de endnu en gang belastes i arbejdstilsynet med nye opgaver og samtidig
og tyve årsværk det er et nødlidende arbejdstilsyn vi har i øjeblikket
til at kunne klare de nuværende opgaver og hvordan skal de klare de nye opgaver herre minister det vil jeg gerne have en forklaring på
hvis ikke de får tilført nye ressourcer har jeg svært ved at se hvordan de skal påtage sig den nye opgave
hverken positivt eller negativt og heller ingen økonomiske konsekvenser det kan ikke passe det kan ikke passe at det ikke koster ekstra for
bruge mindre tid på det end i det tidligere ministerium derfor minister
at branchen har påpeget at mindre ulykker faktisk er på et uacceptabelt højt niveau ude i den danske offshoreindustri de store ulykker har de tilsyneladende styr på men
mindre ulykker er stadig væk et væsentligt observationspunkt for branchen i danmark og det kunne vi
miljøstandarden i de virksomheder der er certificeret i
er lavere end i de virksomheder der ingen certificering har hvordan i alverden kan
ordføreren så tro at de her virksomheder i fremtiden vil gøre det bedre bare fordi de nu skal kontrolleres af et foretagende som de selv betaler til
bliver de behandlet lige for heri står der at de fem hundrede virksomheder kan få et undersøgelsesbesøg hvor man ikke
må give almindelige påbud kun hvis der er overhængende fare for
men almindelige påbud må arbejdstilsynet ikke give under det her undersøgelsesbesøg på de fem hundrede virksomheder de
får slet ingen besøg overhovedet
kan det stemme overens med punkt syv om at arbejdstilsynet skal behandle certificerede virksomheder som alle andre
kommaændringer og ved at sige til arbejdstilsynet at
give påbud i de her virksomheder når de kommer på undersøgelsesbesøg det burde dog
standard kiggede man mere grundigt efter i sømmene i stedet for bare
nogle undersøgelsesbesøg på fem hundrede virksomheder
ordføreren siger at arbejdstilsynet skal behandle certificerede virksomheder som alle andre virksomheder det
psykiske arbejdsmiljø og at der kan stilles krav virksomheder med et anerkendt arbejdsmiljøcertifikat skal oplyse inspektions og certifikatorganet om anmeldepligtige arbejdsulykker og kendte erhvervssygdomme
der står kan hele vejen jeg troede vi skulle prøve at øve os i at få en mere skarp lovgivning og sige skal
jeg da have foretrukket men hvis det her er svaret vil jeg sige at spørgsmålet der er stillet har været ualmindelig dumt
omkring kronesmileyen hvor arbejdstilsynet kørte forbi virksomheden hver eneste gang
virksomheder som har kronesmiley da arbejdstilsynet så undersøger det
jeg troede også at de partier som har indgået i det her forlig var enige med os i
at vi må stille alle virksomheder lige alle skal risikere risikobaseret tilsyn og andre tilsyn fra arbejdstilsynet på lige fod og få påbud på lige fod det får man ikke
som dansk folkepartis ordfører sagde det er forkert kronesmileyen bliver fjernet og så kommer den tilbage der er ingen signaler
forligsparterne tror de har aftalt med ministeren så bør de læse
ordentligt igennem for det er ikke det der står
give besked til den myndighed eller det organ som har lavet certificeringen og som i øvrigt er betalt af arbejdsgiveren så jeg ved ikke hvor meget system der er i det
at overbevise virksomheden om det og det giver nogle uklarheder det er beskrevet i blandt andet
vil der så kunne ske det at man kan miste sin kronesmiley men der er ingen signaler til omverdenen om at det er galt her ligesom på andre virksomheder
her står der bare ingenting hvorfor det her særhensyn til en gruppe virksomheder som vi troede var elitevirksomheder men som så viser sig at være ringere end de andre virksomheder vi har på arbejdsmarkedet det forstår
certificeringsorganet skal bruge fem procent mere tid på kontrol
have forebygget de skandaler som vi har haft oppe i aalborg på siemens og de andre skandaler
million kroner at gennemføre det her over tre år men man kan ikke forklare hvor de penge skal bruges
er det erhvervslivet der skal bruge ekstra penge
heller ikke helt klart der skal bare bruges syv
regne med at bruge for at lave de her fem hundrede besøg er der afsat ekstra penge til de fem hundrede besøg og hvor tages de penge fra
lovforslaget skal tilsyneladende ses som et bidrag til det forebyggende arbejde men der er ikke angivet nogen besparelser for hverken det offentlige eller erhvervslivet som konsekvens af lovændringen for eksempel i
og ikke flytter kommaer i en lovgivning og så siger at nu har vi søreme strammet op på lovgivningen der er strammet op på lovgivningen om certificering men hvis man ikke tror på certificering
meget begrænset forbedring i det her jeg stemmer for selv den mindste forbedring men jeg er ikke tilhænger af at vi giver falsk tryghed til mennesker og det er vi med til med det her forslag
med til at fortsætte en tro på at kronesmileyer og for den sags skyld certificerede virksomheder er elitevirksomheder og det er notorisk forkert det har arbejdstilsynet og ministeren selv bevist i vores møder i udvalget og det er det vi
under de her undersøgelsesbesøg kan risikere at få en rød eller en gul smiley og det er forkert i forhold til teksten så tror jeg en god idé altid at læse teksten og så lave sin egen vurdering af det det skulle
nogle små ændringer kan ændre på tingene så
at man tror at det er elitevirksomheder og at de andre er virksomheder der er knap så gode det er jo lige omvendt af hvad virkeligheden er hvorfor skal man så tage særlige hensyn til de virksomheder der har det dårligste
hvorfor skal arbejdstilsynet når de alligevel er ude på virksomheden så ikke give påbud om alle de ting som de ser er i strid med loven hvorfor skal nogen af tingene bare skulle
det må i prøve at diskutere med jeres certificeringsorganisation hvorfor skal man tage
når forligspartierne i den politiske aftale har besluttet at alle virksomheder i fremtiden skal behandles ens det bliver de
af loven ikke skal have en rød eller gul smiley ligesom de andre virksomheder sådan at der er et faresignal når man går ind og kigger på arbejdstilsynets hjemmeside
for kunder og andre for at se at der er en virksomhed her som ikke lever op til sin kronesmiley og at det er lidt alvorligt eller
meget alvorligt hvorfor skal de ikke have den besked på arbejdstilsynets hjemmeside for de certificerede
aftale nemlig at arbejdstilsynet skal behandle certificerede virksomheder som alle andre virksomheder i det her tilfælde får de tre år uden besøg hvad angår
hundrede virksomheder og så er der fem hundrede virksomheder der får et forsigtigt besøg der kaldes et undersøgelsesbesøg
at blive slået ihjel og og når der er brug for et strakspåbud det vil sige ved meget meget alvorlige overtrædelser hvorfor dette særlige hensyn til en gruppe af virksomheder som skal arbejde ret ihærdigt for at komme op på gennemsnittet
er det sådan at det radikale venstre ultimativt
gennemsigtighed i forhold til klager over certificeringsorganer
certificerede virksomheder sådan at en fagforening faktisk kan få aktindsigt i hvad der sker bag facaden
ikke er nogen vej til bedre arbejdsmiljø
er alle siger at vi skal genskabe tilliden til certificeringssystemet
er for at sige det ligeud råddent hvorfor skal vi så genskabe tilliden
at dem der går ind på arbejdstilsynets hjemmeside ingen ting kan se om virksomheden ville det ikke være bedre at
gul smiley hvis der er mindre fejl der skal rettes og en rød smiley hvis det er ganske uacceptable forhold sådan at
ligestilles med de virksomheder som ikke har et certifikat og som tilsyneladende i øjeblikket i gennemsnit har
konsekvente jeg troede også ud fra de debatter vi havde med ministeren i udvalget at vi faktisk snakkede om at ligestille dem hvorfor skal til en gruppe af virksomheder
når de er på undersøgelsesbesøg og ikke give almindelige påbud men kun give påbud hvis det er lige ved at gå
har sagt at hvis ikke vi ligestiller de her virksomheder og adskiller certifikat
på arbejdsmarkedet og så kan kunder til de virksomheder ikke stole på de oplysninger der
hvorfor ligestiller i ikke reelt de virksomheder sådan at der også er risikobaserede tilsyn på de virksomheder det var sådan set det problem vi diskuterede
som forudsat i den politiske aftale udgør adviseringen ikke en afgørelse da den ikke indebærer en retlig forpligtelse for hverken certificeringsorganet eller virksomheden til at udbedre de
retslig virkning og det vil sige at man tager særlige hensyn til de virksomheder underforstået at vi godt ved at certificerede virksomheder
sådan at vi fremover skal tage stilling til hver eneste ændring der kommer
hvor der står at det er i strid med eu retten at have nationale reguleringer der regulerer samme forhold som er reguleret i eu forordningen og der står også i bemærkningerne at medlemsstaterne hverken må stille færre eller flere krav på disse områder
eu reglerne det er vist det man kalder en total regulering der står endvidere i bemærkningerne derfor anser
som det mest hensigtsmæssige retlige instrument til at indføre klare og detaljerede bestemmelser som ikke giver
til produkter der er omfattet af direktiver eller forordninger om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning der er dog et
der indebærer en risiko for menneskers sundhed eller sikkerhed eller
for husdyrs eller formuegoders sikkerhed også
love regler og forordninger men selv om der er denne forbedring kan enhedslisten ikke støtte
bemyndigelse gives til beskæftigelsesministeren og ikke forbliver i folketingssalen
for nogle forslag der kommer i fremtiden om det er små detailændringer eller om
er realændringer i det derfor har der
lavet den her lovgivning uden bemyndigelsen
fik slækket på nogle af reglerne det får de så overbevist eu om og
så vi kan spare nogle penge ville det så ikke have været mere fornuftigt at for eksempel folketinget stadig væk havde den ret til at sige ja det her vil vi gerne tage stilling til og det vil vi også gerne være med til at forhindre hvis vi overhovedet kan det i danmark så vi har den
bemyndige ministre til at tage stilling til de her ting som kan handle om liv og død det er jo ikke bare nogle tekniske handelshindringer i forhold til et marked det er jo reelt redskaber som skal sikre mennesker
alligevel overskuelige hensyn når ministeren
nævner maskindirektivet som et eksempel vil jeg sige at
der blev ændret på maskindirektivet i forkert retning uden at blive spurgt
én gang sådan som jeg husker det i de relativt få år jeg har siddet herinde men hvis ikke der er mere
at vi siger okay i det tempo det kommer i øjeblikket ser det nu ud til at vi godt
det ikke vigtigt at vi også diskuterer demokrati
hvordan kan et parti som df som jo er understøttende til regeringen
at snakke om at vi skal fjerne selvstyreloven
muligheden for at vi selv om russerne i dag
er nogen skade til at sige til russerne ja vi vil gerne have en dialog med jer og vi vil
at være realistisk men også at være visionær hvis man skal have lavet nogle forandringer
ministeransatte jeg vil opfordre ministeren til at være en smule mere visionær i udarbejdelsen af
oplistning af planer og den slags
også vigtigt men jeg tvivler på at ret mange uden for den her sal når igennem hele redegørelsen jeg
der er meget mere tilgængelig især med de fire bilag med oplistning af konkrete initiativer som man ønsker at tage i fremtiden det er meget overskueligt og det kunne måske gøre at andre end dem der
det vi gør gør vi for de mennesker der lever i arktis der er ufattelig mange økonomiske interesser der er ufattelig mange militære interesser og sikkerhedsmæssige interesser i arktis
for os altid være et spørgsmål om hvordan de mennesker der lever i arktis
hvor det overhovedet er muligt uden danmarks samarbejde med grønland og færøerne i rigsfællesskabet ville danmark ikke have nogen særlig indflydelse eller placering i arktisdebatten det skal vi huske det
ordførertale det er jo ikke danmark der kan spille med musklerne det er jo sådan set især grønland men også færøerne jeg deltog
for et par uger siden i den store internationale konference om arktis der hedder arctic circle i island to tusind mennesker var mødt frem
og mange af dem rigtig mange
kommercielle interesser det overraskede mig at der var så mange der havde så mange økonomiske og kommercielle
interesser i at placere sig for at kunne tjene penge på de nye muligheder meget færre
organisationer som arbejder for miljøhensyn og hensyn til oprindelige folk det er en skævhed som
en fin talemåde men hvis et skib og to helikoptere fra det danske forsvar skal sikre de grønlandske grænser hvis reelt der
så er det da mere et symbolsk tiltag vi har jeg ser nu mere forsvarets opgave som deltagelse i search and rescue i overvågning og i sikring af dem der er
være et strategisk mål for rigsfællesskabet i vores indsats
isbryder så man også kan bidrage med
der sejler gods den næste dag siger
vil alligevel og det vil sige er ingen der rigtig ved hvad
har usa ingen arktisstrategi
det er vigtigt at danmark deltager aktivt i forskningen om arktis
redegørelsen ikke mindst om hvordan vi sikrer befolkningernes bæredygtige
levemuligheder og et optimalt hensyn til natur og ikke mindst havene og jeg mener også at vi er nødt til at deltage meget aktivt i forskningen om hvordan vi sikrer en miljømæssig forsvarlig transport
er jo næsten umuligt at rydde op hvis man får en olieforurening i
og tab af skatteindtægter hvad gør vi ved det skal amerikanerne betale leje
eller hvordan skal vi løse de problemer ja svaret blæser i vinden usa har også taget sejlads af gods til basen hjem det blev tidligere udført af det grønlandske royal arctic
er dyrere for amerikanerne der må altså være en politisk interesse i
miljøfarlige affald dermed siver ud
opgraderer usa basens radar sandsynligvis for at den så skal indgå i et nyt missilskjold
sidste med radaren er tilsyneladende gennemført uden at rådføre sig hverken med danmark eller grønland om det hensigtsmæssige i
i strid med den aftale vi har med grønlænderne
sat i stå
et samarbejde i en situation hvor vi altså grønland
så er der sikkerhed til søs som er blevet nævnt
vil jeg slutte af med klima og energiområdet
vil opfordre til at vi bruger fns sytten verdensmål som overligger hver gang vi diskuterer
han kunne kontakte færøerne og grønland og spørge hvordan
de vurderer at udviklingen har været og så kunne man få
fire bilag fire ret spændende bilag
migration ustabilitet terrorisme og tre tre andre emner det opfatter jeg også lidt som
at pege på de konkrete handlinger man vil sætte i gang i den kommende periode for
regeringens ideer om hvad der skal ske i
to tusind og atten som sikkerhedsredegørelsen lægger op til det synes jeg kunne være rigtig spændende og det er derfor jeg opfordrer til at man prøver at finde
spændende form måske kunne
sige at hov der er nogle konkrete planer det er ikke bare det at vi sidder i nogle komiteer og
en række specialister fra danmark som sagde hvad kan vi gøre og der viser det sig at vi har en kæmpe kapacitet på forskningsområdet som heldigvis i forvejen indgår
canada og andre steder og selvfølgelig skal vi styrke det jo mere vi kan styrke det des bedre
nogle helt selvstændige institutter ikke kun her men for eksempel i
grønland eller i færøerne eller i island for den sags skyld for island er jo også væsentlig med på det her område
deres helt specielle interesser i det her så jeg kan se mange muligheder for at man meget konkret laver klynger af forskere som arbejder sammen og udbygger det arbejde med er i forvejen på tværs af grænserne
samarbejde jeg var så heldig på
og der fik vi en rigtig rigtig god diskussion bagefter netop om
her ting og netop om konventionen hvor der fra mange sider blev sagt at vi er nødt til at benytte ti årsjubilæet
til at sige hvordan vi kan tage nye skridt videre også sådan at det i alle arktiske
tilbage og lede landet det endte i en katastrofe for de mennesker og jeg vil gerne bede dansk folkeparti og søren espersen om
om ikke det er demokrati som er basis for enhver udvikling demokrati og dialog
bevare en mulighed for at overleve som selvstændige folk derfor er det basis
været danmarks princip at man
skridt som man i fællesskab med færøerne og
indføre selvstændighed hvis de to lande
er jo netop lavet nogle internationale aftaler om at al konflikt
al den stund at
få kyststater der reelt har områder der så mener jeg at det ville være farligt at vej at sige at militæret skal være til stede jeg mener at vi skal arbejde for en afmilitarisering
gøre noget andet end vi plejer
civile katastrofer eller andre katastrofer for eksempel
naturkatastrofer oppe i området forestiller liberal alliance sig at de overhovedet skal kunne spille en militær rolle
afgørelsen med den risiko at grønland bliver et større bombemål i en militær konflikt vi snakker jo om at vi skulle afmilitarisere eller i hvert fald
radar hvor usa mere og mere lukker sig om sig selv og ekskluderer især grønlandske arbejdere men også grønlandske virksomheder
usa siger her bestemmer vi der er ikke andre der skal blande sig i det område og på den måde er
ekskludere en fælles diskussion af hvordan
og forretningsmuligheder og selvfølgelig
hurtigt det rigtige sprog som man skal tale for også at huske at nævne at man selvfølgelig
jeg efterlyser nærmest kræfter som vil arbejde defensivt og jeg forstår ikke at ordføreren
forhindre militære konflikter at forhindre de store landes overfiskeri
forudsætningen for at de mennesker der lever i arktis kan få nogle gode
skal man jo rive væk altså flødeskummet skal man tørre af brillerne og så
så det er de mennesker der bor
rigtig flot at regeringen også
det var såmænd kun derfor for der er en kæmpe lyst til at diskutere arktis
fylde mere end en bisætning på side fjerde skal sdgerne ikke
som en slags overligger som en vigtig ting som man altid nævner som det første og som vores hovedprincip for al indenrigs og
aktivitet hvis vi skal nå de meget meget store og visionære mål som fn har sat sig
hvert år gjorde en slags sdg sytten målsstatus i forbindelse med arktisredegørelsen så vi kunne være sikre på at vi arbejder i den rigtige retning med de sytten
skibsfarten netop at udtømningen skal være forbudt og netop at man ikke bruger heavy
følsomme områder jeg synes dog man kunne være så visionær at
er der vi kommer hen i løbet af kort tid og
af det sårbare havmiljø ved grønland men vi vil gerne minde om at det selvfølgelig er afgørende for havmiljøet hvordan de bemyndigelser der gives med lovforslaget udfyldes og hvor mange ressourcer der stilles til rådighed for at implementere og håndhæve dem
andre der har stillet spørgsmål om så det håber jeg ministeren vil give et svar på selv om vi generelt forholder os positivt
uheldigt at teksten i lovforslaget flere steder er alt for
i bemærkningerne til lovforslaget understreges det at der ved udformningen af reglerne vil blive lagt vægt på ikke at fastsætte strengere krav end hvad internationale konventioner kræver det må vist være en fejl ovre i ministeriet man
ikke at lave svagere regler end hvad internationale konventioner kræver det håber jeg ministeren kan svare på
meget problematisk tilgang til beskyttelse af et sårbart
at man ikke må gå videre end internationale konventioner man bør selvfølgelig sigte efter den bedst mulige bevaring af det grønlandske havmiljø og ikke kun efter hvad der kan blive enighed om i langsommeligt arbejdende internationale konventioner
kan fastsætte nærmere regler for udtømning i havet så bør loven lægge op til at der indføres et egentligt forbud sådan at det svarer til den grønlandske havmiljølov der gælder for
hvad venstres ordfører antydede
vi opfordrer selvfølgelig samtidig til at grønland fjerner den undtagelse de har
det skal også være sådan at man ikke bare har en hensigt men
så det var en lille kærlig hilsen til vores grønlandske venner enhedslisten
også gerne at loven lægger op til et forbud mod anvendelse af heavy fuel oil som er stærkt problematisk
i området omkring svalbard og selvfølgelig ville det også give mening
at sætte fart på udpegningen og et samarbejde mellem myndighederne
endelig finder enhedslisten det positivt at lovforslaget også dækker områder
at de isfri områder der ligger som kæmpe søer inde i havisområderne er særlig vigtige for
med loven sikre at disse områder holdes helt fri
de mest visionære rederier for længst arbejder med
tværtimod noget med at gøre skibsfarten bæredygtig og sikre at dem der tænker på miljøet også
mener ordføreren ikke at det kan være fornuftigt at forbyde nogle af de værst forurenende stoffer når nu det er teknisk muligt
skibsfart uden de her stoffer
sig gøre i svalbard som jo også er et meget befærdet område hvorfor skulle
sig gøre i det her som ordføreren selv siger
sårbare havmiljø der skal man jo tage særlige hensyn der skal man jo passe på
når redderne har brugt pengene på de fremdriftsmidler som er nødvendige for at tage hensyn så venter vi til den tid er det ikke os der skal sige jo det er rigtigt at et sårbart miljø og jo det er rigtigt at man så også skal forbyde nogle af de
gå ud over virksomhedernes indtjeningsmuligheder og hvad har vi nu vi har fyldt havene med plastrester som vi næsten ikke kan komme af med igen og som det vil tage årtier at
vi har ødelagt natur og miljø i kvadratkilometervis rundtomkring på den her klode
indrette vores produktion og transport efter hvad naturen kan holde til og dermed også lave
der er ingen korte bemærkninger da der ikke er flere som har bedt om ordet er forhandlingerne afsluttet jeg foreslår at lovforslaget henvises til transport bygnings og boligudvalget
første og anden gang sidder ikke her i lokalet så derfor er det vigtigt at i trykker
hvert eneste parti
ordfører er fru kirsten normann andersen
ingen korte bemærkninger den næste
da der der ikke er flere som har bedt
ja det er der ved andenbehandlingen da der ikke er flere som har bedt om ordet
den anden november to tusind og sytten klokken tretten jeg henviser til den dagsorden der fremgår af folketingets hjemmeside jeg skal øvrigt henvise til ugeplanen der vil fremgå af folketingets hjemmeside
ønskes afstemning om ændringsforslag nummer seks og syv tiltrådt af udvalget
at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling hvis ikke nogen af jer gør indsigelse betragter
om ændringsforslag nummer fem
om ændringsforslag nummer seks
om ændringsforslag nummer tyve uden for betænkningen af skatteministeren om ændringsforslag nummer ni
ikke ud til at være tilfældet så er de vedtaget
at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling
ønsker nogen at udtale sig eller skal formanden
enetale hele dagen
er forkastet herefter er ændringsforslag
tiltrådt af et flertal i udvalget med undtagelse af
ikke så det er vedtaget der stemmes om ændringsforslag nummer fire af et mindretal