syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
der bliver udskrevet folketingsvalg og det er jo ikke mig der udskriver folketingsvalg men jeg er
helt opmærksom på at det kunne være fint nok
en politisk aftale der følger op
det beslutningsforslag vi vi diskuterer nu så det
om tidsplanen for det her arbejde men
at man i den kommende folketingssamling altså den folketingssamling der hedder to tusind og nitten
kan fremsætte et lovforslag og få det vedtaget
jeg bestemt vil være realistisk jeg mener også at så svært
økonomiske konsekvenser der kan være forskellige
skitseret i beslutningsforslaget men jeg men jeg mener ikke at det er noget vi skal bruge år og dag på vi har brug for at få det belyst
lave en relativt grundig afdækning men men jeg mener uden problemer kan vedtages i næste
jo lige så godt få formaliseret den proces og få inddraget de interessenter der skal
få holdt de møder her i løbet af foråret og så kommer der i hvert fald et folketingsvalg senest i juni måned og derfor
ambition om at det her arbejde er så godt i gang sådan at der kan komme en afrapportering
det jo er nævnt udmøntet af aftale om ny regulering af folkepension og indførelse af obligatorisk pensionsopsparing for overførselsmodtagere
se at aftalen efterfølgende er blevet tiltrådt af
tyve ikke tilføres nye midler til satspuljen bidraget til den
procent af den pågældende overførselsindkomst bidraget stiger herefter hvert år med nul
procent det betyder at bidraget i to tusind og tredive vil være på
partierne bag aftalen tage stilling til om bidraget skal stige yderligere
det bliver større end de tre procent det er vigtigt for mig at understrege at bidraget lægges oven i den enkeltes overførselsindkomst vedkommende vil således få en
som der udbetales under sygdom eller barsel eller under uddannelse til statens til statens voksenuddannelsesstøtte da arbejdsgiver ofte indbetaler til en arbejdsgiverpension af lønnen skal arbejdsgiveren ikke også betale bidrag til obligatorisk
denne tillægsrefusion svarer til bidraget af obligatorisk pensionsordning
fornuftigt niveau jeg ser også frem til de videre drøftelser af det her forslag
besvare et par af de spørgsmål der er stillet og sige at både de bemærkninger som er kommet fra
ordfører bent bøgsted ser vi på under udvalgsbehandlingen og ligesådan også i forhold
der vedrører kapitalpensionen bliver vi nødt til at se på under udvalgsbehandlingen
være andre spørgsmål som den her debat har rejst som vil blive blive reflekteret under den udvalgsbehandling også de spørgsmål som
som lovforslaget omfatter får nogle bedre vilkår i fremtiden
netop det der er hele sigtet og det er jo også det der er den politiske aftale så så derfor skal vi også
teknisk altså der er mange forskellige tekniske elementer fordi det hænger sammen med andre dele af lovgivningen men når det er sagt er jeg
aftale som vi har lavet i finansloven for to tusind og nitten
seniorpræmie jo at styrke incitamentet til beskæftigelse for seniorer der arbejder efter at de har opnået folkepensionsalderen med lovforslaget kan personer der arbejder i et omfang der i gennemsnit svarer til mindst tredive timer om ugen det vil sige mindst femten
seniorliv ordningen skal også være nem at administrere og derfor vil ordningen som udgangspunkt blive baseret
en registerbaseret sagsbehandling både i forhold til fastlæggelse af målgruppen
har ret til seniorpræmie opgørelse af løntimer og udbetaling af præmien
derfor synes jeg faktisk også at der
være glad i dag det er en
rigtig rigtig god aftale der er lavet og er jo faktisk også en aftale som man skylder
forhandlinger og nu har man så lavet en politisk aftale som
det er på alle måder en en rigtig rigtig
en synes jeg selv rigtig god satspuljeaftale på beskæftigelsesministeriets område hvor vi jo netop nu i langt højere grad kommer til
personer med et større handicap adgang til det danske arbejdsmarked for netop også at fremme deres
skal overveje hvordan man kan sikre en bedre vilkår på det rummelige arbejdsmarked det er jo ikke hinandens modsætninger det er
også indstillet på at vi fremadrettet tager yderligere initiativer
tak for det og
at diskutere et både vigtigt og aktuelt emne som som er på den politiske dagsorden
tidligere har diskuteret i indeværende folketingssamling det er jo ikke sådan at vi har haft den her diskussion før
en afgørende rolle for en tryg fremtid pension er vores løfte om tryghed når vi bliver ældre den tryghed for danskerne skal der ikke herske tvivl om regeringen tager meget
tusind og nitten er regeringen optaget af at folkepensionisterne skal have en bedre levefod det er også derfor vi har lavet en aftale med med dansk folkeparti om blandt andet
tusind og femten var der bred opbakning her i folketinget til principperne om levetidsindeksering fra velfærdsaftalen fra to tusind og seks og det glæder mig
ved den aftale indekseringen indebærer at den stigende levetid i befolkningen afspejler sig i flere år på arbejdsmarkedet som afgørende for at vi kan finansiere vores velfærdssamfund vi har så som
herre finn sørensen nævner set udspil fra
og også senest det radikale venstre om
nu er rigtig mange ubesvarede spørgsmål som
det helt præcis er nogle af partierne vil have der skal gælde hvem det skal gælde for og under hvilke betingelser og selvfølgelig også hvordan det finansieres
har statsministeren jo meget tydeligt sagt
regeringen er lydhør over for forslag til løsninger
at der er indkaldt til drøftelser her senere på ugen blandt forligspartierne bag velfærdsaftalen
møde i beskæftigelsesministeriet jeg glæder mig faktisk rigtig meget til det møde hvor partierne her
for at vi kan komme videre i de politiske drøftelser men når det så er sagt
tage hul på de her drøftelser
lad mig så også knytte et par bemærkninger til enhedslistens spørgsmål for to år siden drøftede vi et lignende spørgsmål fra enhedslisten som
hundrede og tretten og her før jul havde jeg desuden den fornøjelse at drøfte spørgsmålet om danskernes fremtidige pensionsalder i forhold til f seks s tre hundrede og s tre hundrede og
i en vis udstrækning at gentage nogle af de pointer jeg havde det er jo sådan og skal være sådan at hvis man af helbredsmæssige årsager ikke kan arbejde skal man
have mulighed for at arbejde mindre eller
her er de muligheder
andet erkende at seniorførtidspensionen ikke fungerer efter hensigten
som får tilkendt en seniorførtidspension
skal selvfølgelig også ses i sammenhæng med at reglerne for
trådte i kraft men man må så også konstatere hvis man kaster et blik på seniorførtidspension at mange
ikke har tildelt
er enkelte kommuner som faktisk ikke har forstået rammerne for seniorførtidspension så der er et arbejde her
på få timer er lykkedes at få flere til at blive en del af det arbejdende fællesskab på på nedsat tid
tusind og atten var der således trettentusinde og femhundrede på
der var i fleksjob
blev der tilkendt tre gange så mange fleksjob til folk over tres
jo sådan set en rigtig god udvikling samtidig er mange 60 årige blevet tilkendt
tusind og atten var der cirka nioghalvtredstusind fuldtidspersoner over tres
personer der ikke lever op til kravet om langvarig beskæftigelse i seniorførtidspensionen og selv om antallet af tilkendte
ud af arbejdsmarkedet end dem der blev aftalt med seniorførtidspensionen og folk gør jo også brug af disse veje men det ændrer ikke på at det kan være klogt at kigge på nedslidtes mulighed for
trække sig tilbage det er så også blandt andet derfor at regeringen jo for efterhånden et stykke tid siden
nedsatte en seniortænketank der skal komme med forslag til hvordan vi kan fastholde flere seniorer på arbejdsmarkedet og skabe mere kvalitet i seniorarbejdslivet det handler om at understøtte
der kan blive længere og har lyst til det men det handler jo ikke mindst også om hvordan vi kan forebygge at man bliver nødt til at forlade arbejdsmarkedet før tid fordi man er slidt op det arbejdes der nu
seriøst og grundigt med i tænketanken hvor både arbejdsmarkedets parter ældre sagen og
også andre er repræsenteret og det er et arbejde der ledes af harald børsting
set også glad for at vi er godt i gang med de politiske drøftelser om en ny arbejdsmiljøindsats og jeg er ikke mindst glad for at der er så stor politisk vilje fra alle partier i folketinget til at tage et ansvar for
sikre bedre rammer for forebyggelse vi bliver nødt til at fokusere på at
arbejdspladser skal blive bedre til at forebygge at medarbejdere bliver fysisk og psykisk nedslidte af at være på arbejdsmarkedet
de aktuelle forhandlinger om en ny politisk aftale om bedre vilkår for arbejdsmiljø
kan nå frem til en aftale her i løbet af de kommende måneder derudover
har vi også gang i en grundig evaluering af førtidspensions og fleksjobreformen som
også havde en længere drøftelse om her
i folketinget før jul og der har vi også haft en lang række temamøder med de partier der står bag
fleksjobreformen har skabt
også gerne slå fast at regeringen er lydhør og har fokus på at finde løsninger der i
grad og måske også i højere grad tilgodeser personer som er nedslidte også fremover får den hjælp de har brug for det er vi helt indstillet på at diskutere og jeg ser også meget frem til at
fremlægger deres svar på nogle af
som socialdemokratiet er kommet
senere i denne uge tager vi fat på politiske drøftelser som jeg faktisk ser rigtig meget frem til og som jeg også synes giver god mening i forhold til de udfordringer som vi ser
ved udmærket godt at vi i forhold til at forbedre vores forebyggelse i øjeblikket
sige lige om lidt men forebyggelse er jo ét element hvor regeringen nu
præsentere nye forbedrede vilkår for forebyggelse så nævnte jeg
at vi bliver nødt til at kaste et kritisk blik på
det andet som jeg også synes
og fleksjobområdet er i gang med en meget omfattende
så det er jo ikke fordi herre leif lahn kan være overrasket over at der allerede er
at adressere det her vigtige tema men det er klart at det
partier har jo også mulighed for at byde ind og derfor glæder
at stille en lang række spørgsmål
er kommet med i forhold til nogle principper som fortjener en en kærlig behandling også for at blive lidt klogere på om det er en bæredygtig løsning der
jo lige præcis den ambition som vi må konstatere at vi har udfordringer med herre finn sørensen at den enogtyvende februar kommer vi til at
ret mange forespørgsler
og seniorførtidspensionen er jo en del af den her diskussion
den kan man sige forskellige praksis der er rundtom i landets kommuner bliver vi nødt til
der har været forskellige forslag på banen men jeg
på noget tidspunkt har været konkretiseret hvem skal være omfattet hvad koster det hvad er det for vilkår der skal gælde det
at vi kommer til at leve længere
set rigtig rigtig godt for det betyder jo
er opmærksom på for mig er
en trist diskussion jeg har ikke nogen ambitioner man skal arbejde til man segner jeg har den klare ambition at hvis man er nedslidt skal man har mulighed for
trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet
så derfor må vi diskutere alle elementer og vi bliver også nødt til at diskutere
hvordan vores arbejdsmiljø bliver bedre og jeg ved i hvert fald fra en del samråd med fru kirsten normann andersen at det er et spørgsmål som sf også
også at vi bliver nødt til at sætte os ned med de partier der tidligere har lavet en politisk aftale og så drøfte
er for udfordringer vi står med på den korte men også lidt længere bane hvis det var at vi ikke ønskede at diskutere det her så
vil se langt større udfordringer i forhold til muligheden
på grund af at vi vil se stadig
hvordan vi sikrer en bedre forebyggelse end den som vi må sige at skiftende regeringer har
det andet spørgsmål er selvfølgelig også at vi må konstatere gennem forskellige diskussioner både her i folketinget men
også rundtom på landets arbejdspladser med landets virksomheder
nogle ordninger i dag som ikke nødvendigvis fungerer efter den politiske hensigt de blev etableret
et eksempel og vi diskuterer jo også
en meget forskellig kommunal praksis
og førtidspension som vi havde en diskussion om for et års tid siden tror jeg
nu i gang med en ret stor kortlægning af hvordan vi så kan forbedre
en diskussion af hvad det så
have et samfund der bliver fremtidssikret
man sige rimelig grundig debat
i hvert fald nogle af partierne til at drøfte det her spørgsmål igen
til forhandlinger for netop at
støttet af det radikale venstre og regeringspartierne som jeg synes danner en god ramme for
skyld også kvittere for
debat her i folketingssalen om det her tema
vigtigheden af det men også nogle af de
vi kom jo vidt omkring blandt andet blev der
var jo at vi bliver nødt til at se på hele det her spørgsmål og det har vi sådan set også allerede inden
taget initiativ til vi har aktuelle
vi har haft evaluering
efterhånden en del måneder vi konstaterer jo også at der er udfordringer i forhold til
for stor uensartethed og så siger jeg at jeg derudover
er åben over for at diskutere nogle af de andre temaer som
have valgt at stemme imod de ændringer der
hende der bar det forslag igennem
alt mulig andet men vi ved jo alle sammen som folketingsmedlemmer at man kan stemme som man vil
christian juhl havde en god pointe
det er den man skal læne sig op ad hvis man skal se på
differentieret pensionsalder
ikke har lyst til at gå ind i den diskussion så uanset hvad tror jeg ikke man kan udlicitere den her diskussion
mig sådan set til at tage hul på og der skal ikke herske nogen tvivl om at der er ting der kan gøres bedre
måske ikke er i stand til at benytte
i hvert fald med det udgangspunkt og
socialdemokratisk finansminister har været formand de atten forslag der er der er jo nogle jeg fremmer det er nogle
man skal diskutere det er noget af det
fem evalueringsmøder på det sidste møde bebudede jeg
bakket op i folketinget fordi den lov som fru mette frederiksen lavede
en skandale fordi den var med til at gøre at folk i ressourceforløb
fik en førtidspension jeg har nu bebudet at vi må se på seniorførtidspensionsområdet og jeg har også sagt at
politiske forslag det må vi jo så tage en politisk drøftelse om
klare svar på og det skylder man jo bare at sige som
da der kom rigtig detaljerede spørgsmål
ordfører også har nævnt har vi haft den her diskussion
venstre har allerede som regeringsparti taget initiativer både for præcisere
er i ressourceforløb og præcisere lovgivningen og nu har vi så nogle aktuelle forhandlinger der gerne skulle føre til politiske aftaler i løbet af kort tid og det er nogle vi har haft igennem flere måneder
at man så har mulighed for at få en førtidspension hvis ens arbejdsevne er fuldstændig ødelagt så gjorde herre troels ravn sig jo også morsom under debatten i forhold
naturligt og jeg tror også anders johansson
en del af det som fagbevægelsen har efterspurgt i mange år vi lavede en trepartsaftale
at lave sporskifte hvis man for eksempel er slagteriarbejder
en anden uddannelse for netop ikke
fysisk nedslidende belastende job det synes jeg også noget af det der fortjener meget mere opmærksomhed langt flere bliver nødt til at lave et sporskifte undervejs
mange udfordringer i at lave en differentieret pensionsalder men når vi nu indkalder til forhandlinger og drøftelser
har en anden andre partier har en tredje
og enhedslisten har en fjerde og
dansk folkeparti venstre og andre af de partier der
finde nogle løsninger på et tema som betyder noget for rigtig rigtig mange mennesker så det håber jeg
jo før set i politiske forhandlinger at man hvis man skal prøve at nå frem til nogle løsninger bliver nødt til at bøje nogle ender og det gør vi jo på på daglig basis med hinanden her
sige at man kan være slidt på mange måder altså jeg anerkender at man kan være fysisk nedslidt
kravle rundt på knæene det kan være super hårdt
men man kan også godt være psykisk nedslidt man kan være ramt af stress man kan være ramt af ret mange andre ting derfor synes jeg at den her diskussion er for alvorlig til kun at sige at det handler om fysisk nedslidning
det er derfor at vi har lavet ordninger der kan være med til at sikre at man kan trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet når man har et akut behov for det
levetid og hvad der er afgørende i forhold til forskellige befolkningsgrupper
herre christian juhl et
det er helt afgørende at man kan trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet hvis man måtte have et behov for det det jo det jeg diskuterer her i
er jo lige præcis det der er afgørende og der anerkender jeg at der skal gøres noget mere på en lang række felter for
selv en del af den diskussion vi sidder også og ser på
evaluering af nogle af de andre ordninger som handler om hvordan man kan trække sig ud af arbejdsmarkedet hvis det måtte være nødvendigt så er
om levetid der bliver man jo
mange forskellige ting her hvordan lever man ryger man drikker man alle de der ting har jo også en betydning for hvor lang tid man lever jeg kender det jo selv jeg nyder en gang imellem at
en cigaret det er heller ikke voldsomt sundt at gøre det
gerne svare pelle dragsted på de forligsmæssige bindinger af
det var netop et svar og det bliver så uddybet
vi er jo i bund og grund meget uenige
hvordan man skal se på de velfærdsordninger vi har jeg mener netop at det er solidaritet i et velfærdssamfund at man kan få lov til at trække sig tilbage når man måtte have behov for det
præcis det vi skal sikre er tilfældet både i forhold til
og smiler ad min besvarelse og det er jo fair nok og det er lige præcis
så kan man forestille sig mange andre modeller og det kommer vi så
økonomisk end det at få en pension
have en pensionsalder der hed syv og tres
huske på og
sådan at vi er blevet et dårligere samfund siden poul nyrup rasmussen var statsminister for tyve år siden tværtimod vi lever længere vi bliver rigere som samfund
er jo godt det er netop rigtig rigtig godt og det er klart at når vi lever længere skal vi også være med til at sikre at vi så også har et robust samfund sådan at man ikke kommer i den situation at det er fremtidens generationer som har en kæmpestor økonomisk udfordring er jo en del af den her diskussion nu
økonomi her i dag og det har jeg selv bevidst ikke ønsket at gøre for
så også hvordan man indretter sig ud fra et
udmærket godt at der kan være sværhedsgrader i hvordan og hvorledes man kan svare jeg håber
kommer af et oprigtigt hjerte for faktisk at ville have nogle forhandlinger og at det ikke bare er om man så må sige fordi det skal se godt ud ude i
fald den holdning jeg kommer med som beskæftigelsesminister derfor siger
kan sætte sig ned torsdag hvor de første forhandlinger starter og så tro at man
kan lave en endelig aftale der der sætter vi jo rammerne op for hvordan og
en del af højst sandsynligt også mens han var
og store hilsner til finn sørensen der jo helt sikkert i
sidder og følger den fra
fuldstændig afgørende det at man tjener sine egne penge det at man kan være med til at forsørge sig selv og ikke mindst det at man også kan være en god rollemodel for sine
og tredstusind private jobs mange mennesker er kommet i arbejde og kan nu forsørge sig selv det er en kæmpe gevinst for den
for at komme i beskæftigelse og forlade et liv på overførselsindkomst det handler om politik og en reel politisk uenighed om hvor stor forskellen skal være på at gå på arbejde hver dag
være på offentlig forsørgelse det handler også om hvad der er ret og rimeligt regeringens holdning er klar når folk tager et arbejde
skal man også kunne mærke det økonomisk det er kun rimeligt over for de mange mennesker der hver dag står op og passer deres arbejde
det også afgørende at vores ydelsessystem er indrettet efter at der er et klart økonomisk incitament til
at vi samtidig har et rimeligt forsørgelsesgrundlag for dem der ikke er i arbejde
at vi har en effektiv beskæftigelsesindsats så folk kommer hurtigt i job er også afgørende
god og balanceret måde været med til at sikre at det rent faktisk kan betale sig at tage et arbejde det gælder også for nyankomne mens de opholder sig i
gået på kompromis med det forsørgelsesgrundlag og det økonomiske sikkerhedsnet som vi naturligvis skal have for de mennesker der i en periode ikke har et arbejde et typisk ægtepar over tredive år på kontanthjælp med to børn har cirka femtentusinde
til rådighed om måneden når vel at mærke både skat og boligudgifter er betalt det synes jeg faktisk er et rimeligt rådighedsbeløb som man godt kan leve for
nu gå videre til hvilke konsekvenser kontanthjælpsloftet to
en hundrede kroner mere end uden kontanthjælpsloftet
hundrede kroner den enlige mor med to børn får med kontanthjælpsloftet en gevinst på seks hundrede kroner
ekstra om måneden hvis den pågældende kommer i arbejde uden kontanthjælpsloftet var gevinsten kun
mig faktisk også over at nye beregninger fra økonomi og indenrigsministeriet viser at antallet af personer der har en nettokompensationsgrad på mere end firs
berørt og det er det langtfra her er det vigtigt at skelne mellem personer der er omfattet af en regel og personer der er berørt af en regel i den forstand at reglen medfører økonomiske konsekvenser for dem
det ikke alle der berøres af reglen
at loftet giver mulighed for at man kan modtage en uændret boligstøtte eller fordi man har supplerende beskæftigelse som giver mulighed for at man kan modtage mere i støtte til boligudgifter når det handler om to hundrede og fem og tyve timersreglen
skal tage stilling hvem der skal undtages
og fem og tyve timers beskæftigelse
personer i kontanthjælpssystemet af dem var treogtredivetusinde personer berørt af kontanthjælpsloftet
gerne fremhæve at knap halvdelen af alle aktivitetsparate
falder kraftigt måned for måned har vi færre personer på kontanthjælp en helt fantastisk lykkelig menneskelig historie alene fra april
to tusind og atten er antallet af personer i
procent i april to tusind og seksten til syv
det tyder jo på at mange indretter sig og tilpasser sig
personer berørt af to hundrede og fem og tyve timersreglen
blandt andre kontanthjælpsmodtagere det er jo på alle måder positivt ingen er i tvivl om at opsvinget i dansk økonomi og fremgangen på arbejdsmarkedet også er en naturlig årsag til at antallet af personer i
på andre ydelser og tolv procent
ikke kun godt for de mange mennesker der kommer i beskæftigelse eller får et andet forsørgelsesgrundlag
faktisk godt toogtredstusinde og syvhundrede børn som levede i familier hvor en eller begge forældre
af de børn har en og tredive procent forældre som er kommet i job mens otte og tyve procent har forældre som er kommet i gang med en uddannelse med til billedet hører også at der i samme periode var godt treogtyvetusinde og femhundrede børn som levede i familier hvor en eller begge forældre tilgik
kontanthjælpssystemet uden at være afgået igen i august to tusind og atten hvor opgørelsen er lavet med andre ord er der altså langt flere børn som nu lever i familier der har forladt kontanthjælpssystemet er kommet til
retter blikket mod asylansøgere der er kommet
der også sket en del for det første er antallet af asylansøgere faldet kraftigt
hundrede asylansøgere det svarer til samme lave niveau som i to tusind og sytten hvor der blev registreret
til sammenligning blev der registreret cirka enogtyvetusinde og trehundrede asylansøgere i
jo ikke stå alene det er uhyre vigtigt at vi understøtter borgere på kontanthjælp så de også kan få hjælp til at få et liv med arbejde og dermed også en højere indkomst vi skal udnytte opsvinget til at få alle med
blandt andet
kroner til at gennemføre en særlig indsats for udsatte borgere målet med indsatsen som hedder flere skal med i
i øjeblikket er vi jo i gang med at se på erfaringerne fra flere skal med i
at cirka hver tredje borger som har været langvarigt på kontanthjælp vurderes at være i målgruppen for ressourceforløb fleksjob og førtidspension det er jo på mange måder en falliterklæring og
til landets kommuner her vil jeg også gerne i dag understrege at det
ni ud af ti har fået en personlig jobformidler mere end hver tredje er i virksomhedsforløb eller har ordinære timer og næsten hver tiende
understrege en anden ting som vi politisk har forholdt os til nemlig den aftale som en
at komme fra kontanthjælp og ind på arbejdsmarkedet og derfor er regeringen også tilfreds med de resultater som vi har lavet sammen
blev lavet viste jo at det havde en effekt der var så fejl i datagrundlaget og derfor laver vi jo også en ny effektundersøgelse og
vi tage diskussionen på baggrund af den men uanset hvad handler det her også om om rimelighed
det handler om rimelighed i forhold til at der skal være forskel på at være på passiv overførsel
jeg bider mærke i de mange gode interviews der har været
har forladt kontanthjælpssystemet der udtrykker stor taknemmelighed for at være blevet en del af arbejdsmarkedet og det skyldes jo en lang række forhold herunder også de gode økonomiske vilkår der er i øjeblikket i danmark
gennem arbejderbevægelsens erhvervsråd
meget mærkelig definition man har valgt at
hvis man måtte blive karakteriseret som fattig
derimod over det jeg har talt om her i dag nemlig hvor mange der nu er blevet hjulpet ud af kontanthjælpssystemet
afgørende at vi har et vedvarende fokus på at hjælpe
og derfor synes jeg også man må glæde sig over det store dramatiske fald der har været hvor næsten toogtredivetusind mennesker
forladt kontanthjælpssystemet siden april totusinde
jeg på nogen måde anerkender rigtigheden af
set optaget af at der er en forskel på at være på passiv overførselsindkomst og så være på arbejdsmarkedet og jeg glæder mig over hvor mange der i øjeblikket faktisk forlader kontanthjælpssystemet
vandrer direkte ind på arbejdsmarkedet eller i uddannelse når det så er sagt
anerkender jeg at der stadig væk er noget at gøre der er stadig væk behov for en ekstraordinær indsats og
indsats over for dem der har været flere år i kontanthjælpssystemet
bogstaveligste forstand i danmark jeg er med på at der er nogle der har begrænsede økonomiske ressourcer nu har jeg gennemgået hvad man har i offentlig forsørgelse og det står jeg fuldt og helt inde for det der er behov for
er jo i højere grad at sikre at folk kan blive en del af arbejdsmarkedet og der må man bare sige at hvis man vælger at lave om på kontanthjælpsloftet eller afskaffe det afskaffe to hundrede og fem og tyve timersreglen som jeg forstår at oppositionen vil
man komme i den situation at der er langt færre der kommer til at blive en del af arbejdsmarkedet fordi der kommer en økonomisk tilskyndelse til ikke at have et arbejde og det synes jeg
blive statsminister jo i dag endnu en gang har bekendtgjort at
afskaffe kontanthjælpsloftet og to hundrede og fem og tyve timersreglen
det bliver ikke et ultimativt krav det har vi også set gentagne gange på
i dag så kommer der et svar om at det er det alligevel ikke
klogere undervejs og jeg vil da heller ikke udelukke at enhedslisten kunne nå frem til den konklusion at
der er nærmest ikke den ting der ikke skal undersøges i en kommission eller være genstand for en trepartsdiskussion
man kommer til at sætte ydelserne op det tror jeg bliver konklusionen og
være højere for dem der måtte bo i de større byer og jeg tror også
man så vil komme med et nyt ydelsessystem når den her kommission måtte være færdig på et tidspunkt så i bund og grund
er der ligesom to veje at gå man kan fortsætte ad den vej som regeringen og regeringspartierne og dansk
forskel på at være i arbejde og at være på overførsel eller man kan vælge den anden vej som jo kommer til at betyde at
ydelserne desværre vil blive sat op til stor skade for
dem der så er i arbejde og at der ikke kommer til at være den samme forskel på at gøre en indsats og ikke at gøre en indsats men men
det spørgsmål
altså herre rune lund
hvorvidt man har den ene form for ydelse eller den anden og at
at hvis det måtte være så vigtigt for enhedslisten
lave om på ydelserne stiller man som et ultimativt krav for at støtte fru mette frederiksen og der er svaret jo det er vigtigt at tale om men når det kommer til stykket
bliver det et tak men nej tak
fordi det tilskynder folk til at arbejde jeg har den anden holdning at jeg synes der skal være en tilskyndelse det betyder ikke at man ikke skal have en offentlig
en fair offentlig ydelse men man skal ikke have for lukrative offentlige ydelser det er ikke vejen frem det er det for enhedslisten
så må vi så se om det også måtte være det for enhedslisten i det tilfælde at fru mette frederiksen kan danne en regering der tror jeg bare man kan sige ud til den undrende offentlighed
og har meget meget store tanker men når man så skal
men jeg vil gerne give herre rune lund
jeg vil hilse og sige at hvis jeg regner min timeløn ud
tror jeg godt at jeg kunne finde en andet tilsvarende arbejde som faktisk ville være bedre lønnet
det som debatten jo har gået på her i dag
er jo om hvorvidt man skal afskaffe kontanthjælpsloftet og to hundrede og fem og tyve timersreglen det mener regeringen ikke vi
at det er sund fornuft og vi synes det er fornuftigt at der er en
være i ydelsessystemet og så
alene med forenklingen af den økonomiske styring der har virkning her
nitten får kommunerne et mere entydig incitament til at sætte de indsatser i gang der har de bedste effekter
gribe ind over for de kommuner der ikke lever op til deres ansvar refusionsreformen som danner grundlaget for det nuværende refusionssystem blev vedtaget med bred opbakning
kommunerne mærker derfor ikke de økonomiske konsekvenser af indsatsen selv om kommunernes indsats har betydning for samfundets økonomi med andre ord mister kommunerne en sund økonomisk ansvarlighed i beskæftigelsesindsatsen alle borgere skal have den ydelse
et økonomisk medansvar det er nu heller ikke sådan at refusionssystemet bare får lov til at passe sig selv nu hvor der er bred opbakning til det økonomi og indenrigsministeriet har i samarbejde med beskæftigelsesministeriet igangsat en evaluering af reformen som udarbejdes af vive
den politiske diskussion
set også derfor at regeringen ikke kan støtte forslaget men vi glæder os til sammen med den brede kreds af partier der har bakket op om aftalen at få
de kommentarer vil jeg selvfølgelig også håbe at sf
det er altid en god idé
at interessere sig for mennesker gør jo at man først og fremmest gør noget godt for den enkelte der er på passiv overførsel men det betyder også noget for kommunens økonomi
gentagne gange haft lejlighed til at præsentere forskellige eksempler fra landets kommuner hvor man jo ved en investeringsstrategi har dokumenteret i en lang række kommuner at ved at investere en krone får
det synes jeg netop er beviset på at ud over at gøre noget særligt
for en gruppe af borgere som fortjener særlig opmærksomhed så er det faktisk også
på vegne af borgerne de er trods alt valgt af borgerne og skal jo også repræsentere borgerne i den respektive kommune derfor er jeg ikke enig i konklusionen
at man bare vil vælge en billig løsning men det er så også vigtigt at understrege at vi
skal have synlighed og transparens omkring kommunernes resultater
er nogle kommuner der ikke laver en indsats
for at fremsætte det her beslutningsforslag om borgerstyrede budgetter for med forslaget ønsker sf jo at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag der fremmer kommunernes brug af borgerstyrede budgetter således at alle kommuner får
arbejde med det i indsatsen over for jobparate
over tredive år med en års ledighed forslaget skal give borgerne en reel valgfrihed til at disponere over egne midler uden at blive trukket i ydelse dog i samråd med jobcenteret
i bund og grund om hvilke værktøjer der skal være i værktøjskassen for at hjælpe jobparate
videre i job det synes jeg at vi løbende skal overveje at tage stilling til regeringen er stærkt optaget af at alle borgere på en midlertidig
forsørgelse får en indsats der hjælper dem hurtigst muligt tilbage i job fordi et job for
om det allermest grundlæggende i livet nemlig noget at stå op til at opleve
vi jo alene siden et helt tilfældigt pejlemærke man kunne tage juni to tusind og femten har skabt over
og tredstusind private jobs det høje antal er udtryk for at mange mennesker nu er kommet i arbejde og kan
kroner til at designe deres egen beskæftigelsesindsats hensigten har været at bringe flere
borgere nu har forladt kontanthjælpssystemet og rapporten melder om at flere har haft gode
op imod fem og firs procent af borgerne fået større tro på at de vil komme i job inden for næste år
set godt og glædeligt skal borgerstyrede budgetter så være en del af værktøjskassen for den fremtidige beskæftigelsesindsats som sagt synes jeg at vi løbende skal
at tage stilling til nye redskaber og intentionerne bag borgerstyrede budgetter kan jo faktisk være gode nok jeg er jo selv dybt inspireret af investeringstankegangen der ligger til grund for sådanne ordninger som jeg synes
sig selv om en ordning som borgerstyrede budgetter udelukkende skal målrettes
har foreslået det som vel i bund og grund burde være dem i
komme i beskæftigelse regeringen har jo så også sammen med satspuljepartierne allerede et lignende forsøg i gang i forbindelse med satspuljeaftalen for to tusind og sytten til
grund til at glæde sig over når alt det er sagt mener jeg dog ikke at vi er der hvor vi er klar til at udbrede borgerstyrede budgetter vi ved nemlig ikke hvad effekterne af borgerstyrede budgetter er vi ved altså ikke om
som følge af de muligheder de har haft eller om de alligevel ville have forladt systemet
også øje for at udsigten til et relativt stort skattefrit kontantbeløb risikerer at fastholde nogle borgere i ledighed i længere tid end højst
ord har vi altså brug for at blive meget klogere på hvordan
det er alligevel også en del penge her sidst på måneden så lad mig sige
mig men jeg blev overbevist om at det nok var klogt
i bund og grund som ansvarlig regering bliver nødt til
derudover synes jeg at man tværtimod skulle glæde sig over at der nu er en bred politisk enighed om det satspuljeprojekt der kører
en god idé tror jeg da også at alle partier vil være villige
i højere grad skal bruge det her redskab men jeg tror ikke at man på baggrund af et spændende forsøg i aarhus hvor vi jo ikke
ikke i stand til lige her
en beretningstekst hvor vi nu arbejder videre i forhold til satspuljekredsen
set åben over for men en til en lige at sige at vi køber det her beslutningsforslag
men jeg deler tankegangen om og jeg tror også at det at ansvarliggøre den enkelte noget mere godt kan
permanent de fleste ordførere har
set allerede meget fint forklaret hvad lovforslaget bygger på og også hvad der skete før man indførte forsøgsordningen hvor der var eksempler på at borgere følte
behandling hvis man ikke føler sig
ser også frem til en god udvalgsbehandling og har noteret mig en bred opbakning til
opbakningen til lovforslaget
til at vi kan tilrette og præcisere lov om ferie og lov om forvaltning og administration af tilgodehavende feriemidler med ændringerne sikrer vi en mere smidig og
af reglerne også inden den nye ferieordning for alvor træder i kraft med lovforslaget kan optjent feriebetaling ved lønmodtagers død i overgangsåret udbetales til dødsboet i stedet for at beløbet skal behandles efter lov om forvaltning og
af tilgodehavende feriemidler og således først kunne udbetales tidligst den første oktober
og tyve det maksimale antal optjente feriedage som betingelse for at kunne gøre
har forudsat derudover
og vil i øvrigt blot minde om at det her jo er en politisk aftale der også bygger på et meget omfattende arbejde og derudover er en
mig til udvalgsbehandlingen som jo også kan bruges til at stille yderligere spørgsmål til
vigtigt at sige at der jo ikke er blevet
en krone fra arbejdsmarkedets fond for udstationerede
og der vil jeg sige at det jo ikke nødvendigvis
hvor en udstationeret lønmodtager kommer i klemme fordi arbejdsgiveren ikke kan eller vil betale løntilgodehavender som er fastslået ved en fagretlig behandling hvis den fagretlige
er det jo sådan at arbejdsgiveren betaler lønmodtageren den løn han eller hun har krav på og så kommer
han eller hun skylder det er sådan det bør være og hvis ikke arbejdsgiveren betaler kan
en god ting at vi i danmark har sikret den udstationerede lønmodtager på den her måde men det bør ikke være udgangspunktet at det er
der betaler udstationerede lønmodtageres løntilgodehavender det må nu engang være den enkelte
er det også vigtigt at understrege at den aftale skal
evalueres og det vil den blive her i løbet af to tusind og nitten det giver jo rig lejlighed til
den konstruktion har har været og om der er nogle ting som man
penge fra arbejdsmarkedets fond for udstationerede men det er det samme som at sige at det er
det der nu engang må være afgørende og det er jo også det som herre finn sørensen lægger vægt på
er jo at det skal være den enkelte virksomhed der står til ansvar for den enkelte lønmodtager men jeg er helt åben over for at man nu må lave en evaluering den finder jo sted her i løbet af to tusind
om der er brug for for yderligere ting i den forbindelse når den finder
for en evaluering som skal finde sted nu her
arbejdsmarked det der må være afgørende er jo at virksomhederne kommer til at betale
jo virksomhederne der skal betale det er nødvendigvis fonden men fonden er lavet for at man
udgifter det synes jeg er fornuftigt så kan man diskutere om der skal være nogle andre mekanismer end dem der er
have den her diskussion det må være den til
ikke det giver mening nu at tage hul på den her diskussion den skal vi gerne vende tilbage til og så må vi se hvem der har
til lovforslaget det er en vigtig prioritet for regeringen at arbejdstilsynets kontrolindsats er effektiv og tilrettelægges på en måde så arbejdstilsynet bedst muligt kan sætte ind over for de arbejdsmiljøproblemer som er rundtom på landets byggepladser
fire af de besøgte virksomheder når der ses på tværs af brancher
bliver en sovepude selv om de seneste tal fra det nationale forskningscenter for
viser at det går lidt fremad med det fysiske og psykiske arbejdsmiljø
det glædeligt at det nye helhedsorienterede tilsyn i bygge og anlægsbranchen som
igangsatte som et forsøg i november to tusind og sytten
at være særdeles effektivt arbejdstilsynet er blevet markant bedre til at komme ud de rigtige steder og afdække problemer i arbejdsmiljøet
særlige indsats vi skal se en forbedring på dette område og derfor er jeg også glad for at vi i forligskredsen er blevet enige om at føre den nye tilsynsmetode videre hvilket lovforslaget så giver mulighed for
så også årsagen til at der skal være lovgivning lovforslaget skal samtidig gøre det muligt
andre målrettede indsatser inden for bestemte virksomheds og branchegrupper når disse indsatser visse positive resultater og derfor kan jeg også sige til
der havde par bemærkninger at det også
forsøgsperioder eller lignende så er det noget som jeg som minister selvfølgelig vil
man måtte igangsætte dem også inden man vil overveje mere permanente ordninger hvis det giver
lave indsatser som ikke bliver bestemt ved lovgivning det mener
set også allerede i dag er tilfældet og i de aktuelle
på nogen måde indikerer at vi skulle begynde
detailstyre arbejdstilsynet på en anden måde end
drøfter vi jo hvordan man i højere grad også kan sikre at vi fører tilsyn der hvor det giver mening
vi jo fulgte op på den uenighed der var på baggrund af det der hedder metodeudvalget hvor arbejdstilsynet jo nu har fået nogle bedre redskaber også i forhold til det psykiske arbejdsmiljø så det er jo
vi har givet arbejdstilsynet mulighed for derudover diskuterer vi jo også hvordan vi kan få en
netop at undgå de problemer som vi ser i forhold til
set på mange måder en en historisk dag
de her to lovforslag
der er ikke nogen tvivl om at skiftende regeringer blå som røde har haft et ønske om at tage et opgør med det bureaukrati og de mange stive proceskrav der har været på beskæftigelsesområdet derfor skal vi også tilbage til to tusind og tre for
lavet en ny hovedlov for den aktive arbejdsmarkedspolitik derimod er reglerne år for år blevet mere og mere besværlige at anvende og forstå og mere end tres gange er loven blevet ændret som følge af aftaler og reformer kls tidligere
formand martin damm har sågar sagt vi burde sætte en tændstik til det hele og starte forfra
mener at man skal køre en bulldozer igennem hele beskæftigelsessystemet det sker nu vi trækker en streg i sandet sletter alt det gamle og starter forfra det synes jeg
grund er rigtig stort dermed har vi banet vejen for en enkel og mere effektiv beskæftigelsespolitik og indsats til gavn for vores ledige vores virksomheder de danske kommuner og ikke mindst
den enkelte sagsbehandler mulighed for at give ledige en mere individuel og tilpasset indsats i stedet for at ledige får tilbud fordi der er krav om aktivering på bestemte tidspunkter får ledige nu fremover tilbud der forhåbentlig vil give mere mening
det vigtigt at slå fast at den større frihed til kommunerne jo på ingen måde må betyde at ledige overlades til en passiv
uden virkning historisk set må vi jo sige at selv med den nuværende lovgivning er der mange der overlades til en passiv indsats det har skiftende folketingspolitikere jo afdækket
herre lennart damsbo andersen der er til stede i dag
utallige spørgsmål til dagpengemodtagernes mangel på indsats kontanthjælpsmodtagernes mangel på indsats til trods for en restriktiv lovgivning i dag
også brugt ret mange kræfter de sidste to år på
skrive kærlige breve til kommunerne med
et klart signal om at man skal overholde loven vi kan så konstatere på baggrund af det materiale der også er oversendt til folketinget tidligere i den her uge at det så har en effekt når man skriver til
et nybrud og hvilket jeg faktisk forventer mig rigtig meget af ikke at bruge det redskab men at redskabet er til stede i værktøjskassen for det er jo netop et meget stærkt præventivt
bliver det rigide krav til ledige om jobsøgning de sidste seks uger fjernet uagtet om man står over for at
det er jo absolut til gavn for borgerne som slipper for at søge job
interesseret i og det er til gavn for virksomhederne som slipper for et hav af jobansøgninger fra personer som inden for kort tid skal begynde i et andet job eller for eksempel på barsel eller pension og det er nok præcis den problemstilling
jeg har fået flest henvendelser
fra danskere der har skrevet til mig og spurgt hvorfor man har den her regel den regel som har været gældende og som er gældende resten af to tusind og nitten fjernes jo
altså en halv år senere end det var planlagt det sker for at efterkomme et ønske fra blandt andet kl om at få bedre tid til at implementere de nye regler og få it understøttelsen på plads
en større del af den aktive beskæftigelsesindsats
i den her uge offentliggjort de a kasser der er udvalgt til at være en del af forsøget det forventer
jo ikke nogen hemmelighed at venstre ikke nødvendigvis
at det skulle ende her men gennem konstruktive forhandlinger med folketingets partier
har vi fundet en model som jeg fuldt og helt kan stå inde for og som jeg også glæder mig til nu at se blive foldet ud hvor a kasserne jo faktisk får indsatsen fra ledighedsperioden altså som regel den første måned og
det kommer vi til at følge tæt og jeg forventer faktisk også at landets a kasser dem der er udvalgt kommer til at løfte opgaven på en tilfredsstillende måde fru laura lindahl var inde på
bekræfte regeringen kom med sit udspil i november måned to tusind og sytten og nu står vi her i april måned to tusind og nitten og er i gang med at
del i at lave det her lovforslag som er et af de største lovforslag der er lavet på beskæftigelsesministeriets område igennem de seneste mange år og som
rigtig rigtig mange personer tak til den brede opbakning fra folketingets partier tak til finn sørensen for en god tale hvor man næsten troede det var en ministertale der blev læst op fordi
finn sørensen gennemgik de mange forbedringer
de forbedringer herre finn sørensen nævnte der er så en politisk uenighed om hvorvidt der
en lidt alternativ tilgang til politikken
illustrerer vel meget godt forskellen på alternativet og sf i den her sag
meget sjældent at jeg har lejlighed til at rose herre karsten hønge
er jo sjældent man må sige at herre karsten hønge er mere glad end herre torsten gejl men det er så tilfældet med det her lovforslag
at man kan konkludere at skiftende regeringer har været gode nok til at holde kommunerne i ørerne i forhold til at sikre borgernes retssikkerhed det kan vi jo se på den vilkårlighed der præger
en del kommuner der er blevet bedt om at redegøre for deres manglende indsats både på dagpengeområdet og også kontanthjælpsområdet over for mig så jeg mener faktisk at retssikkerheden nu bliver styrket over for den enkelte borger helt enig i at man jo er sat til som offentlig myndighed
hjælpe borgerne altså det offentlige er jo til for borgernes skyld og ikke omvendt
så må man jo også konstatere
i forhold til den økonomiske prioritet ved vi jo bare fra de kommuner der nu vælger at investere at der er det en rigtig rigtig god idé ud over
det også en økonomisk god idé det blev så sent som her for
er der en mærkbar effekt
det er der i silkeborg det er der i hjørring og det er der i brønderslev fordi der kan man se at den helhedsorienterede håndholdte indsats er med til at sikre at man får rigtig mange mennesker hjulpet videre end
være på passiv overførsel det en god idé for den enkelte det er en god idé for kommunens økonomi og det er
i den finske model eller det finske forsøg end tilfældet er nu så mon ikke det ville være en god idé at jeg kunne oversende mine bemærkninger til herre torsten gejl omkring hvad jeg tænker om det forsøg for jeg tror man skal et spadestik dybere end der hvor
man ikke får vejledning og hjælp til at få et job eller komme ind på arbejdsmarkedet blive en del af uddannelsessystemet
nogle der kommer til at være i en ulykkelig situation
en menneskelig katastrofe og derfor skal man jo ikke opfordre nogen til at være på passiv overførsel
som regering eller medlem af folketinget at sikre at flest mulige mennesker bliver en del af det arbejdende fællesskab
fra folketingets partier jeg er glad for at vi nu tager hul på moderniseringen af arbejdsskadeområdet i dag tager vi de første skridt mod at skabe et fundament til et mere nutidigt arbejdsskadesystem til gavn for personer der er kommet til skade på deres arbejde
regeringen lægger op til at lempe kriterierne for anerkendelse af arbejdsulykker det skal sikre at alle personer der har været udsat for en ulykke som skyldes deres arbejde fremover kan få anerkendt ulykken som
tilskadekomne vil samtidig opleve en hurtigere afklaring fordi anerkendelsespørgsmål bliver mindre komplicerede at vurdere med den nye lempelse og fordi arbejdsmarkedets erhvervssikring får mulighed for at træffe selvstændige afgørelser
det vil betyde at tilskadekomne ikke længere skal vente på at hele arbejdsskadesagen er færdigbehandlet før de får svar på om der er tale om
arbejdsskade i lovens forstand det er vigtigt fordi en hurtig afklaring er en afgørende forudsætning for at man som tilskadekommen kan komme videre med sit liv efter sin skade derudover er
i lovforslaget der samlet set skal bidrage til en god og effektiv og ramme for arbejdsskadesagsbehandlingen
økonomiske forpligtelser mellem opkrævningerne lad mig så slutte af med at sige
vigtigheden af en arbejdsskadereform mere generelt
der var vel et kærligt nap i kinden fra dansk folkepartis ordfører herre bent bøgsted om at det ikke var lykkedes at få lavet en
politisk aftale her før et valg om en arbejdsskadereform det skal man
sige her ud i det åbne rum i folketingssalen
er så meget andet der er blevet leveret som er rigtig godt skylder man at sige for
svær politisk forhandling
synes det er vigtigt at sige til dem der måtte følge med at det
har høj prioritet både i forhold til sagsbehandlingstiden og
måtte interessere sig for om det her område har politisk opmærksomhed det har min store politiske
at vi ikke er kommet i mål med en samlet arbejdsskadereform det håber
og tak til enhedslisten og dermed også finn sørensen for
sætte fokus på evalueringen af reformen
jeg husker jo udmærket den debat vi havde tilbage i november måned to tusind
at kompromittere nogen kan sige at der var finn sørensen ikke til stede ikke fordi finn
stede men fordi finn sørensen var syg på det tidspunkt men vi havde
fald nok haft mulighed for at se den bagefter har der så været larmende tavshed om det her spørgsmål
for lige om lidt men jeg har siddet i et utal af samråd om den her sag og det er helt
alle kan jo indkalde til de samråd man vil
har diskuteret det her er ikke fordi organisationer ikke har været indbudt til møder
vi ikke vil forholde os til det
sådan er det også med store reformer altså at de påkalder sig
nogen tvivl om at reformen af førtidspension og fleksjob har haft konsekvenser for mange mennesker og som evalueringen viste er vi
det var en minimal forbedring
på ingen måder enig i sidste forår håndterede vi
et spørgsmål hvor reglerne for tilkendelse
om de regler som var og der kan efter min opfattelse ikke herske tvivl om at lovændringen har virket og at vi har sikret en reel praksisændring før lovændringen blev der givet afslag på
som kun står i min tale eller også andre der anerkender det
hjælpe kommunerne i vurderingen af hvornår der er et
om at der skal anlægges en anden praksis