syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
for eksempel lavede privatskolernes og friskolernes tilskud socialt altså sådan at de fik penge efter hvor mange elever fra ressourcesvage familier de tog vil man være med til
fysik geografi og biologi om end jeg mener at det er vigtigt med klima og bæredygtighed
ikke erstatte fysik geografi biologi og
om end jeg mener at medborgerskab er vigtigt
ikke se hvordan det skal erstatte historisk viden og samfundsfag så vil ordføreren ikke forklare hvordan man tænker at eleverne
medborgerskab stå i stedet for historie og samfundsfag hvordan skal det organiseres i fremtiden
miljø og bæredygtighed kunst og kultur og erkendelse samtidig med
en lidt brat overgang fra studenterlivet i grønland til det i danmark så jeg
om ordføreren har gjort sig nogle tanker om hvordan man kan gøre det lettere at være grønlandsk studerende der kommer til danmark
nogle politiske indsatser man kan sætte ind med her i danmark for at sikre at flere kommer igennem
at man forestiller sig at der skal laves en omlægning af suen
mig at høre sådan af uvidenhed hvordan vil det påvirke de grønlandske studerende altså hvis man forestiller sig at de danske studerende skal
som minister i regeringen hvis man bryder
det tænker jeg er et ret enkelt spørgsmål det næste
jo ikke bare en vis situation jo meget meget konkret situation og derfor vil jeg gerne spørge hvis det viser sig
at udlændingeministeren har brudt loven kan udlændingeministeren
ikke finder grundlag for at udlevere de her interne dokumenter
vi ikke kan blive klogere vi kan ikke få vished om hvad der er sket så hvis statsministeren virkelig vil have at det skal gå rigtigt til
at vi kan få den vished at vi kan få udleveret de her interne dokumenter så vi kan blive klogere så tingene kan foregå
folketing om at vi har brug for flere faglærte vi har lavet en erhvervsuddannelsesreform
erhvervsuddannet i fremtiden jeg har egentlig også
fornemmelsen af at der på tværs af partierne var en enighed om at der var
det her område for at man ligesom sikrede at flere valgte den vej i fremtiden de sidste to år hvor der har været
har man haft en pulje til kvalitet som lidt modsvarede omprioriteringsbidraget
hundrede og halvtreds million
hvad er det der har ændret sig fra i år og sidste år til næste år der gør at erhvervsuddannelserne ikke længere behøver en pulje
rigtigt at vi har investeret i udstyr men det var for penge som vi vedtog
for at modsvare det omprioriteringsbidrag der rammer hele uddannelsesområdet
besøge erhvervsskolen i holbæk der siger at de nærmest ikke kan få det til at hænge sammen længere de er nødt til at lave store besparelser nu så frygter ordføreren ikke at det her vil ramme så hårdt i kvaliteten
skal være medlem
og det er ikke kun fordi det er fredag og fredag som regel er en dejlig dag
en dejlig dag fordi vi førstebehandler nogle rigtig vigtige forslag først nu her hvor vi slipper folkeskolen mere fri og lige om lidt hvor vi også hjælper efterskolerne
en rigtig dejlig dag når man bruger tiden sådan
der også blevet sagt lidt om
jo mere end halvandet år siden nu at en enig forligskreds
den tidligere undervisningsminister og så har vi presset på
lykkes det så det
og det synes jeg jeg viser at det virker når en hel forligskreds enigt presser på
og jeg kan bedre lide undervisning end jeg kan lide læring læring er når
nogle beslutter at lige præcis det her skal eleverne lære og så skal de testes i det til sidst og hvis de så kan lige præcis det som nogle politikere
det rigtig godt undervisning er når en dygtig lærer der har gået på seminariet eller en professionsuddannelse møder en elev
når et dygtigt menneske møder en elev med virkelyst og lyst til at lære
mere undervisning og mindre læring så er der også den risiko når man propper tusindvis af mål
kan fokusere på de mål men der er nogle ting man ikke kan måle på
ikke måle på dannelse man kan ikke måle på synet på demokrati man kan ikke måle på det
med sine kammerater man kan ikke måle på
det praktiske man kan ikke måle på de udviklingsprocesser der sker i eleven både i skolen men også nogle gange efter
så kommer ud i klasselokalet
god undervisning og selvfølgelig må man gerne
kunne gøre men i sidste ende er det læreren
tilrettelægges så når vi kommer og siger at den her metode er den alle skal bruge
der synes jeg man skal passe på med den fælde at vi siger at nu er
læringsmålstyret undervisning for de lærere der så synes det er den rigtige metode skal have lov til det det er del af det at give metodefrihed så lad endelig de mange lærere der synes det er den bedste måde at undervise elever på
får nu mere frihed og det er godt
lærere der underviser flygtningebørn og
stolpe op og stolpe ned til forældre som ikke forstår hvad der står på læringsportalerne
det var sådan set bare beslutningen nu skulle der være
til det som vi mangler med det her målstyringen
i hvert fald styrket af det her krav om at alle kommuner skal bruge læringsplatforme hvor lærerne skal sidde og
dem slipper vi ikke i dag der er stadig krav om de læringsplatforme
nu kommer ud til kommunerne men hvis kommunalpolitikerne stadig siger
skal bruge de læringsplatforme så vil der stadig være målstyring og derfor er næste skridt at få taget et endeligt opgør med den tvang til at bruge de læringsplatforme som også i sidste ende er med til at forårsage en stor del af den målstyring
er i den danske folkeskole men det skal vi nok nå i mål med
til målstyring kommunerne har
det nævnte ministeren også og jeg ved bare
mange år på at tale et koncept op om målstyring så kan det være meget
derfor frygter jeg lidt at hvis vi ikke laver at
folk i omverdenen kan høre
en samlet indstilling på tværs af partierne
forleden snakkede jeg med en studerende som spurgte
jeg ved egentlig ikke hvor stort et politisk udspil eller hvor stort et lovforslag skal være før man kan kalde det en reform men i det mindste kunne man jo kalde de her to lovforslag vi laver i dag for minireformer
noget som vil gøre livet bedre for mange
år siden da vi fik henvendelsen fra efterskolerne som ønskede det her og hvor vi
den tidligere minister fru marianne jelved som lavede de her regler for højskolerne så tak for den indsats
der har været sagt meget om hvad det her betyder det betyder nemmere mulighed for administration for efterskolerne og de frie fagskoler mindre skrappe regler i forhold til hvordan man skal bruge bygningerne og at man kan leje
år det kommer til at gøre det lettere
efterskoler er en fantastisk dansk tradition som gør fantastisk meget godt for mange
frie fagskoler har haft det svært siden man lavede nogle kæmpestore besparelser på
de frie fagskoler og efterskolerne
at da ministeren fremlagde den her frihedspakke som den blev kaldt
at man som efterskole kunne få tillægstakst for tosprogede der havde midlertidigt ophold og det ville i praksis betyde at man kunne have fået flere flygtninge på efterskole det sagde ministeren faktisk flere gange
et klip fra tv to nord hvor ministeren siger at uanset hvad kommer regeringen til at stemme for det her
tosprogede det er et ønske som jeg mener vi burde dele bredt set
og siger noget og tilkendegiver noget så ikke bliver til noget så jeg er helt med på at vi får stillet et ændringsforslag til
ånd i min ordførertale
at inkludere at man
der bakker op om at man skal kunne få den
hvis regeringen fortsat synes det er en god idé
sige at de synes det er en rigtig god idé
ja klasseloft fungerer jo som en overordnet ramme det gør det også på otte og tyve men
den overordnede ramme er fire og tyve eller otte og tyve er jo et politisk spørgsmål så jeg
mig at høre mener ministeren
der jeg meldte mig ind i sfu
at man diskuterer det rigtig længe og så lige pludselig en eller anden dag
stigning siden to tusind og ni
folkeskoleelev nu går i klasser hvor der er mere end fire og tyve elever
det billigere at proppe flere elever ind i klasserne derudover er
sket en centralisering i rigtig mange byer og når man centraliserer og laver større og større skoler
og jeg er bange for at den her udvikling ikke vender
fire og tyve elever i klasserne det synes forældrene også og det synes eleverne også de melder jo om at det at der er så store klasser betyder at der er meget mere uro at eleverne mistrives
at der er flere og flere forældre der vælger at gå til privatskolerne
lavere klassekvotienter der sf er en del af folkeskoleforligskredsen
derfor kan vi som i mange andre sammenhænge ikke stemme for forslaget vi synes sådan set at finansieringen fra en formueskat er udmærket vi har også selv forsøgt at
mener vi lidt mere realistisk og pragmatisk forslag til en finansiering
gør dem en smule kortere
folkeskolereformen så der fortsat vil være mere tid til andre aktiviteter men
noget kortere og så indfase et klasseloft på fire og tyve elever med et
over ti år så går de to ting nærmest o p op
man kunne for en halv time kortere skoledag få et klasseloft på fire og tyve elever
lettere i forhold til organiseringen kunne man sige at der skulle være den fleksibilitet i det
bryde klasseloftet hvis man kan redegøre for
det fordi jeg jeg tror at enhedslisten og sf deler mange forslag til hvordan vi kan tage fra de rige og give til de fattige eller til vores skolevæsen
at vi kan bruge pengene bedre end vi gør i dag
på masser af samråd er at sige at det klasseloft der
er i dag på otte og tyve elever skal kommunerne respektere
fyrre elever i en eller anden første klasse
respektere det klasseloft på otte og tyve
mængde dispensationer der kan gives skal være
meget begrænset og det skal ministeren følge op på
vi har faktisk gjort os lidt umage
til at finansiere et lavere klasseloft jeg ved jo at enhedslisten
kæmper for mere tid til forberedelse ligesom vi gør og har en række forslag på skoleområdet og jeg vil
et eller andet udspil om eller et overblik over hvor meget enhedslisten
jeg undrer mig lidt over det der med at det skulle være selvfinansierende
enhedslisten foreslog et loft over forældrebetalingen på tredive procent i sfoerne og det koster en
på at det vil virke at sætte ind på nogle af de områder
at læse alt vejledningsmateriale om nationale test op til
jeg læste det her vejledningsmateriale som både var for skoleledere lærere og flot pamflet
var at
og så kom jeg til at sidde og tænke på nu hvor vi så lemper
ændre vejledningsmaterialet og måske
også brug for at ændre den måde vi tester og laver de nationale test på hvad tænker ministeren
om hvordan det gik i den pågældende skole
at printe den ud og normalt når man får noget
på et a4 papir men det der var nærmest ligesom en film
og så var der simpelt hen en liste af test så man troede at
kiggede ned fra nul til til niende klasse og tænkte skal de børn virkelig alt det igennem
i daglig tale kalder pisa panikken man havde allerede i nitten halvfemserne opdaget at danmark ikke nødvendigvis er det bedste land til at læse og regne der var faktisk flere elever
som ikke havde basale kundskaber i de to fag derfor havde man sat et arbejde i gang nedefra sammen med lærerne for at forbedre
elevernes læse og regnefærdigheder
ende med at løse de problemer der var i folkeskolen men så kom den her pisa måling som egentlig sagde noget af det man godt havde vidst nemlig at danmark var bagud
det svar man forfulgte da man så lavede den forrige folkeskolereform var nemlig at indføre flere test
så tror vi på at børnene bliver bedre det har betydet at man tester børn og elever mere end nogen sinde før igennem folkeskolen er der ti nationale test dem kan man så forteste til det bliver så frivillige test to gange og med de test
kan man komme op på tre og tredive test og det er uden pisa test
og finde ud af hvor de ligger men en eller anden statisk statisk og stiv testning som mest er for at rangliste børn så vi kan se er bagud i pisa tror jeg ikke på gør børnene
hvad har det så betydet jamen det har jo betydet at det ikke kun er de obligatoriske nationale test som vi diskuterer her i dag som mange af børnene skal op i men også de mange frivillige test og det er rigtigt som herre alex ahrendtsen sagde at lærerne
se som et udtryk for at de synes at de er gode men man kan også se det som et udtryk for at lærerne føler sig presset over hvordan deres elever klarer sig i de nationale test som de skal op i så de sørger for at
også lige kommer op i de frivillige så de ved at eleverne er godt på vej altså vi presser dem ufrivilligt til at tage de frivillige test også
også se på undersøgelser at små børn mistrives når første klasseselever anden klasseselever skal op i nationale test
opstår der den her præstationskultur som jeg ikke synes er sund men som der kan være mange politiske holdninger til det er derfor at jeg egentlig også synes
man bør løsne op på de her obligatoriske nationale test vi kan ikke stemme for den del der handler om de nationale test fordi det er en del af folkeskoleforliget men jeg er glad for at en enig folkeskoleforligskreds har blødt op på de her fælles mål
der mange forskellige partier fra begge sider der har kæmpet for fordi målstyringen har taget overhånd og en naturlig konsekvens af det vil også være at man bløder op på de nationale test og ændrer indholdet af dem fordi man ikke længere skal
citat der hedder det ikke dig men alt det du har ført med dig der er galt
man kan sige lidt det samme om pisa testen
det bedste værktøj til at måle men det er faktisk allermest alt det pisa har gjort ved det her undervisningssystem vi har i danmark hvor man tester mere og mere som jeg mener der er brug for en pause fra og derfor vil
og at vi skal udtræde af det samarbejde det vil vi gerne stemme for men det samlede beslutningsforslag som det ligger kan vi ikke stemme
det også fordi jeg tror at det vil være en meget populær uddannelse i fremtiden jeg tror at
en af grundene til at det for dem har været det naturlige førstevalg
været at man så dermed også udskyder det endelige valg altså hvad skal jeg bruge min fremtid på hvordan kan jeg holde så mange døre som muligt åbne hvordan kan jeg være sikker på at hvis jeg nu finder ud af
lige mange muligheder
eux uddannelsen skaber man så flere muligheder end man for eksempel vil have med det almene gymnasium man får kompetencer der rækker lige fra det almene gymnasium til erhvervsuddannelserne
i højere grad får øjnene op for den vil være fremtidens uddannelse
der er sagt rigtig meget om de dele som pakken her indeholder og det er jo rigtigt at det er nogle ændringer vi er blevet enige om i den kreds der har lavet erhvervsuddannelsesreformen og den nye
ganske kort vil jeg bare sige at nogle af de ting som jeg synes er gode ved det her lovforslag og hvorfor vi støtter lovforslaget blandt andet er at man nu indfører et erhvervsområde og et erhvervsområdeprojekt som jeg hører det
det er jo det man kan vurdere ud fra og det
det jeg synes der står i
har der ikke været den nødvendige synergi der skulle være imellem
med det her hvor man laver et erhvervsområde hvor der vil være flere flerfaglige forløb som ender ud i en samlet projektopgave tror jeg i højere grad at den der tanke om
gymnasiale og det erhvervsfaglige smelter sammen
fornuftigt i forhold til spørgsmålet om undervisningstid og fordybelsestid
vi ikke kun har haft her os der har lavet den her aftale men sådan set også i den nye gymnasiereform
eller underviseren når man er elev og det er jo sådan en lidt hård prioritering som ikke alle er enige i det ved jeg godt men men jeg tror at det vil være bedre for eleverne hvis eleverne har mindre tid på egen hånd og mere tid sammen med underviseren
indeholder den her pakke også at man gør dansk a obligatorisk i
forløbene og det synes jeg er udmærket fordi jeg tror at det vil være være med til i elevernes øjne at lave den her ligestilling
et krav at man har dansk a så tror jeg også at det bliver vigtigt med en stærk skriftlighed i fremtiden også
unge der tager en eux så det synes jeg er ganske fornuftigt så samlet set er der mange ting der skal lykkes nu med den her uddannelse
dejligt at der er så bred politisk opbakning til den fordi jeg tror som sagt
havde besluttet at nu ville man lave en praksisfaglig uddannelsesparathedsvurdering og jeg har sådan gået og tænkt over hvor meget jeg skulle sige om det fordi man kommer hurtigt til at lyde lidt bitter
jeg bare brug for at sige at jeg synes at det har været ærgerligt for vores folkeskoler for vores elever at man ikke gjorde arbejdet grundigt at man ikke satte sig sammen på tværs af folketinget og diskuterede hvordan
nå i mål med det her men i stedet havde brug for en hurtig pressemelding og så besluttede sådan uden videre at nu var der et flertal for det her
været en dårlig proces
på det lovforslag som ligger der i dag og på de høringssvar som ligger til lovforslaget fordi ideen og det er sådan set det jeg hører samtlige partier sige er rigtig god
har man rigtig meget at gøre alligevel også i uddannelsesektoren
også ærgerlig over den proces der var og derfor er
man ikke har taget sig mere tid og lige ventet en en kende eller hvad man siger med at få lavet det endelige lovforslag herre jakob sølvhøj har jo læst nogle af de ting op som står i høringssvarene reu kritiserer timingen det er et bureaukratisk lovforslag der er
svært at forstå det bidrager ikke med noget nyt er der
nogle er i tvivl om hvem der skal lave vurderingen og vigtigst af alt er
er vi skal måle på hvad er det vi skal måle på når vi skal lave den praksisfaglige vurdering
jo det der er så skørt ved det her lige om lidt skal vi sidde i folkeskoleforligskredsen og diskutere hvordan man kan gøre folkeskolen mere praksisfaglig hvor rigtig mange ting er i spil
opgradere eller opjustere eller hæve prioriteringen af de praktiske fag skal man lave udskolingslinjer der er praktiske det har jeg set ministeren har foreslået nogle vil også
kan styre læreruddannelsen og sikre at der bliver mere fokus på de praktiske fag
når man så har lavet de ting som jeg håber vi bliver enige om
det været oplagt at sige nå men nu har vi så nogle praksisfaglige elementer i folkeskolen vi har styrket praksisfagligheden og sagt
kommer der en proces nu hvor vi skal diskutere de her tiltag i folkeskolen og hvor jeg håber at vi kan nå til enighed der kommer en proces nu hvor man skal diskutere hvad det konkret er der skal stå i bekendtgørelsen og hvordan
der håber jeg på at man kan få gjort lovforslaget skarpere at man kan få sendt nogle
vi er positive over for ideen vi stemmer også for lovforslaget fordi vi grundlæggende synes at det er en god idé men hold op hvor tror jeg at det kunne have været gjort meget smartere og meget mere overskueligt og jeg tror at man
samlet bred opbakning fra hele sektoren hvis man havde taget processen
grundene til at vi støtter det her lovforslag den første er manglen på praktikpladser
man lægger op til at ville forhøje praktikpladsbonussen og jeg tror at det vil betyde at der kommer flere praktikpladser i fremtiden
at bare det at man laver en trepartsaftale hvor man sammen både arbejdsgivere og arbejdstagere ligesom anerkender at det her
at vi får brug for mere kvalificeret arbejdskraft
opkvalificering så de kan indgå i det nye moderne arbejdsmarked
havde kørt i en bil uden fører og var meget imponeret
og jeg synes egentlig at den historie og det at vores statsminister har kørt en førerløs bil
skal være det sidste jeg vil sige for der sagt så meget godt om det her lovforslag og trepartsaftalen hvor vi diskuterede
der mente at det var at vi havde et for højt skattetryk der var nogle der mente at den største udfordring var at virksomhederne ikke havde gode nok
rammevilkår netop på grund af skatten jeg er nu egentlig ret overbevist om at en af de største udfordringer vi står over for
at vi har en masse mennesker som
allerede i dag uden for arbejdsmarkedet og har brug for at komme ind på det for eksempel via opkvalificering
løftet i fremtiden jeg tror på at en investering i efter og videreuddannelse kommer mange gange igen og derfor tror jeg også bare
jeg tror på at vi kommer til at se et uddannelsessystem der bliver mere fleksibelt hvor man kan hoppe mere ind og ud hvor
resten af livet og jeg tror at det vil påvirke både vores ungdomsuddannelser vores videregående uddannelser og også vores efter og videreuddannelsessystem der er mere man kunne gøre end hvad man lige gør i den her trepartsaftale
jeg helt enig i men ikke desto mindre synes jeg det er en fin start
får jeg nok brug for hjælp til at finde ud af hvem det så er jeg er glad for at ministeren
mener at der skal være frie og fair forhandlinger
der skal kunne være det kræver det to ting tror jeg
ligesom blander sig fordi man har en politisk holdning
både arbejdstager og arbejdsgiver har et oplysningsgrundlag at forhandle ud fra og jeg vil starte med den første del
med at overenskomstforhandlerne ændrer ved centrale dele af lov 409
og ni opleves mange steder som ret rigid det var meningen
både for ledere og lærere men tværtimod
fleksibilitet i forhold til hvordan man vil tilrettelægge sin forberedelse og derfor kunne jeg godt
man måske skulle slække lidt på den der lov fire hundrede og ni og intentionerne i den
tager en lov og regulerer en faggruppes arbejdstid ud fra den så har de også adgang til
der ligger til grund vil ministeren oversende de beregninger der ligger til grund for lov fire hundrede og ni for dem er der faktisk stadig ingen der har set
nuværende regering fået kritik for ikke at oversende beregningerne ville det ikke være sådan at hvis man virkelig var interesseret i frie og fair forhandlinger oversendte man
mulige aktindsigter i forløbet dengang men som minimum
og adgangskvotienter på uddannelserne der er højere end selve skalaen og det er resultat af at vi har de her pumpefunktioner hvor
udtryk for en lidt usund måde at se på uddannelser på som jeg egentlig synes
uddannelsesministeren er med til at gøre lidt op med for tiden nemlig at man ser på de studerende som skaffedyr der bare
igennem uddannelsessystemet så jeg blev rigtig glad da jeg så at ministeren ville gøre op med det her jeg har også gået og ventet lidt og jeg har det
give en minister lidt tid og jeg ved godt der har været meget på ministerens område for eksempel et nyt og stort bevillingssystem men ministeren sagde i berlingske at han allerede ser ordningen afskaffet fra næste år så nu vil jeg bare spørge
har nogle konsekvenser som vi er nødt til at tage politisk bestik af med det her forslag
foregå og jeg tror på at det her lovforslag kan være med til at gøre den konkurrence som er opstået på baggrund
virker til at der er en ret usund konkurrence mellem institutionerne hvor det handler rigtig meget om at få så mange elever igennem som muligt og tiltrække så mange elever som muligt
få økonomien til at løbe rundt jeg synes egentlig
skulle bruge lidt af de erfaringer vi har gjort os fra bevillingssystemet hvor alle partier jo
kan vi indrette et system der bidrager
det vil kræve mere styring og det synes jeg at det her lovforslag ligesom også peger henimod så det vil vi tage op på et senere tidspunkt i sf
og det er ikke fordi stevns faxe er det eneste sted i danmark hvor man har de udfordringer det har man også i vestjylland og det har man også i nordsjælland og man har det sikkert også flere steder jeg kommer selv fra køge og det er derfor jeg kalder det stevns faxe udfordringen der havde vi sidste år nogle elever
infrastrukturen i forhold til den vejledning som folkeskolerne giver
været muligt for elever der enten bor i solrød greve eller ishøj der har et væld af forskellige uddannelsestilbud at komme forrest i køen til køge frem for
de har ikke nær så mange muligheder dernedefra med med det her forslag følger der en bekendtgørelse
som giver mulighed for at fordelingsudvalgene kan tage lokale
særhensyn på baggrund af konkrete skøn og det betyder at man sandsynligvis konkret vil kunne løse stevns faxe udfordringen de steder i landet hvor
have den udfordring og det er rigtig godt jeg har også læst høringssvarene og jeg synes det er godt
at man har præciseret at både
ministeren nu må lave jeg tror det er vigtigt at man har mulighed for at blive hørt ude lokalt fordi man jo naturligvis som lokalt og regionalt valgt
hvad der er brug for i det lokale område
jeg bare sige at jeg synes at det her forslag mangler at adressere den udfordring der er i forhold til at vi har nogle gymnasier rundtomkring i landet som oplever at have rigtig mange elever med anden etnisk herkomst
det sker jo på baggrund af at vi har et system hvor elever klumper sig sammen og fordi fordelingsudvalgene ikke har de muligheder som de skal have for at kunne sprede eleverne på en ordentlig måde
jeg ked af at man ikke tager højde for i det her forslag det har man jo lovet allerede for et år siden så det skal vi have kigget på fremadrettet og få gjort noget ved men samlet set
fortalte om på dr2 er jo netop
at man i fremtiden skal hjælpe flere i nærområderne for så ikke at hjælpe så mange der kommer spontant op til for eksempel de europæiske lande det siger han vi
om at indse men den tankegang hviler jo også på ideen om at man er nødt til at aflaste nærområderne
man er også nødt til at aflaste nærområderne for de kan ikke løfte det hele er ordføreren så ikke enig i at når man nu lukker for den her kvoteflygtningeordning og andre lande gjorde det samme så ødelægger man faktisk fundamentet for ideen om et nyt asylsystem hvor man hjælper mere i nærområderne
om at man skal hjælpe mere i nærområderne så er jeg fuldstændig overbevist om at det også kræver at de europæiske lande er med til at aflaste nærområderne
godt tænke mig at høre imens man suspenderer det
komme under et voldsomt pres fordi de ikke fik aflastning
nye initiativer i hvert fald så mange som muligt skulle finansieres af unge og studerende
endelig løfter sløret for hvem det er der skal betale gildet om det er de studerende
dagpengemodtagerne kan s og sf
der vil være med så stå sammen i kampen mod så store besparelser for nogle der i forvejen
og når vi gerne vil lægge et loft over
på for eksempel tre tusind altså det vil vi
bakker op om det her fordi det er
der skal være med til at beskytte forbrugere men sarte sjæle i særdeleshed mod at rode sig ind i nogle af lån som de potentielt ikke kan betale tilbage
det der kan ske med lofter er at så vil alle sætte sætte åop efter det loft man nu satte
at fordi vi laver et loft på femten så vil alle
tror ministeren rent faktisk at alle ville gøre det
inden for branchen eller med lofter i det hele taget kan ministeren nævne nogle steder hvor man har lavet nogle lofter og hvor man så kan se at det blev tilfældet
ministeren siger at de har brug for de lån altså at der er nogle folk der har brug for de lån ja de har brug for lån og de har brug for økonomisk hjælp men de har vel ikke brug for et lån der nødvendigvis har en åop
en mere stabil økonomi i fremtiden så har har vi ikke en forpligtelse til at sikre at familier der er så desperate at de
at ministeren snakker om kreditvurderinger tror ministeren at det vil ændre
eller banker vil lave hvis man ændrede fra hundrede procent i åop til femten
udvikler sig og jeg er også lidt overrasket over ordførerens indstilling
da jeg foreslog det her i pressen maj to tusind og sytten var
fra socialdemokratiet i hvert fald ifølge tv
med til at beskytte forbrugerne når jeg tror det
både holland og tyskland og flere af de andre europæiske lande hvor man har indført
har sagt
her artikler at man kan se at det har lagt en dæmper på markedet altså kviklånsmarkedet hvorimod der i danmark er sket en opblomstring hvad tænker ordføreren egentlig om at det loft som socialdemokratiet tidligere
en dæmper på kviklånsmarkedet i andre lande
i hvert fald sige at jeg kommer fra så pragmatisk et parti at at når vi kan få bare lidt af vores politik igennem
plejer vi at stemme for også selv om vi gerne ville have mere så derfor undrer det mig lidt at man så ikke stemmer for det her hvis man faktisk
så vil jeg bare høre når det nu ikke kan stå alene eller hvis man skal se det
hvad skal der så til altså hvad er det der mangler for at socialdemokratiet kan bakke op om
i sf deler vi sådan set
og vi mener også at vi skal passe på det og lytte til de bekymringer som
når jeg synes vi skal styrke det danske sprog
udvider vores forståelse af verden
man forstår flere begreber forstår man også verden på en bedre måde
som skal være mere og mere simpelt så man kan styre hvordan folk tænker jeg tror på at jo flere sprog man kan og jo stærkere et sprog man har i danmark jo flere begreber og jo større forståelse af verden får man så jeg deler sådan set
forstået hele herre henrik dahls ordførertale
ministeren foreslår vi bakkede op om at lukke flere af de engelsksprogede uddannelser på erhvervsakademierne og på professionshøjskolerne fordi
det handlede sådan set ikke så meget om de udenlandske studerende det
jeg var ét argument i sig selv som var vigtigt men den her debat synes jeg er mest interessant fordi den handler om det danske sprog
hvordan vi styrker det hvis den kortlægning som ministeren laver viser at der er en ubalance i den måde vi tilrettelægger det
at vi allerede har gjort meget sammen
så meget på kandidatniveau men generelt set i vores uddannelsessektor vi har styrket
ungdomsuddannelserne eller endda på de videregående uddannelser med høje karaktersnit
vi over den seneste tid har gjort meget det betyder ikke
har vi bare givet op det tror jeg nu ikke vi har jeg oplever egentlig at vi på tværs synes det er vigtigt i forhold til det her konkrete forslag
jeg lidt bange for at vi gør os selv
jeg har fået at vide at over tres procent af de udenlandske ingeniørstuderende der
i danmark bliver her efter afsluttet uddannelse
lidt bekymret for at nogle af dem som vi får alvorligt brug for i fremtiden ingeniører langtuddannede som vi ikke selv
heller ikke støtte forslaget som det ligger her jeg er heller ikke sikker på at den konkrete udformning er lige præcis det der er brug for jeg tænkte ligesom
vi sætter os sammen på tværs af partierne og enten laver en beretning eller skriver et klart politisk signal om at vi mener at universiteterne skal arbejde med det her
vigtigt for det danske folketing at vi fortsat styrker det danske sprog også på kandidatniveau
når ni ud af ti i to tusind og femten vil
også blive bekymret men måske kan man imødegå
med de nye tal for de seneste år vil den balance så ændre sig og det er en debat jeg gerne vil tage men det konkrete forslag
vil sf ikke bakke op om
det vil betyde at der er nogle studerende der fravælger danmark når de skal vælge uddannelse
hvad det vil have af konsekvenser altså om det om det vil gøre livet svært for nogle af de studerende men jeg synes egentlig at det her er så interessant at
kunne dansk men jeg kan ikke sige ja til så konkrete forslag som der står her
bekymret for hvis man bare stiller sådan
vi får brug for i fremtiden som måske ikke vil komme derfor kan jeg ikke bare stå og sige fra talerstolen ja lad os bare gøre det før man har undersøgt konsekvenserne af det
er ordføreren ikke bange for at der er nogle studerende som ikke vil komme til danmark i forhold til
sprog på de videregående uddannelser sagde jeg faktisk at jeg synes at vi skal sende et klart politisk signal om at vi er
den udvikling der er derudover sagde jeg også at når ministeren er færdig med den kortlægning som ministeren sagde at ministeren ville sætte i gang
at de studerende der kommer udefra
gå til det men jeg er ikke sikker på at det er hensigtsmæssigt at stille krav altså det jeg har forberedt mig på i dag er jo et beslutningsforslag der handler om
er det for tilbud hvad koster det hvis vi forventer at alle lige pludselig skal gå til det og hvad vil det have af konsekvenser så i stedet for
at man spørger om noget som som jeg mener er lidt uden for
folkepartis første udgangspunkt være at så stiller vi nogle krav
når det så er sagt synes jeg godt at vi kan arbejde
videre på at sikre at flere engelsksprogede studerende går til dansk
jeg ved ikke hvor mange af dem der tager imod det tilbud
er det op til ministerierne henholdsvis undervisningsministeriet
at godkende dem og det er jo ikke bare et blåstempel som det er blevet sagt i debatten
man skal undersøge om de er decideret misvisende eller om man kan forveksle dem med andre uddannelser eller private firmaer så det skulle helst ikke være et blåstempel så overholder man ikke
er det ikke nok for dansk folkeparti dansk folkeparti vil gerne have en gennemgang af reglerne
sige hvorfor jeg er lidt skeptisk over for forslaget som det ligger for det første
jeg bange for at hvis man lige pludselig ændrer en masse uddannelsers navne
de elever og studerende som har gået på uddannelserne altså den identitet
nok også ligesom fru pernille schnoor siger koste en del at ændre uddannelsernes identitet
er jeg lidt bekymret for om om vi igen gør os selv en bjørnetjeneste måske har de her uddannelsesinstitutioner valgt
for at gøre det mere attraktivt for de unge altså for at lokke nogle unge ind fordi man har en analyse af
skal til for at lokke de unge ind i dag altså måske
andet navn end produktionsskole et sted i landet fordi man gerne
flere går på en erhvervsskole og måske har man givet en
at det kunne tiltrække flere unge
er mest skeptisk over for er faktisk den formulering der konkret ligger i forslaget
forslaget har til hensigt at bestemme hvilket navn man skal bruge på bestemte tidspunkter altså man
et dansk hovednavn og det skal man så står der
bruge i danske sammenhænge det forstår jeg ikke hvad betyder det i praksis
et dansk hovednavn hvornår må man så bruge det engelske navn
jeg godt tænke mig at diskutere med dansk folkeparti derfor er
lidt skeptisk over for det her forslag
en lidt mærkelig trend i tiden at man giver uddannelser alle mulige engelske navne
jeg synes faktisk også at henrik dahl har ret
lidt popsmart jeg kan også godt være
hvis unge mennesker ikke ved hvad det er man kan læse på professionsuddannelserne eller at der overhovedet er professionsuddannelser fordi vi insisterer på at kalde dem noget andet
men det står jo i loven at man skal sørge for at uddannelsernes
at tage en snak om bruger man loven som
overholder man de der krav om at uddannelsernes navne
være misvisende er bornpro
et misvisende navn er learnmark horsens et misvisende
den gennemgang som jeg godt
måske kunne det være meget interessant at tage en snak om skal vi have et fælles regelsæt for hvordan
uklarheder som jeg er ret skeptisk over
jeg tror at jeg mener at man går lidt for langt
og hvordan skulle man overholde den regel i praksis hvem skulle holde øje med at de gør det på de rigtige tidspunkter og hvad skulle straffen være hvis de ikke gør det det som jeg er mest optaget af er at vi ikke sender et signal om at vores
for at gøre dem attraktive det som jeg er optaget
det bliver svært at gå ind at bestemme og jeg mener heller
hænger sådan sammen jeg tror egentlig godt at man kan have
der har både danske og engelske navne men så finder man ud af at det engelske
er det mest populære og det er det man bliver kendt for og så vælger man at bruge det og er det så ikke i orden
hvordan overholder man så om de gør det eller ikke gør det jeg synes det er lidt uklart men jeg vil meget gerne diskutere
reel diskussion fordi det synes jeg der er tendens til nogle steder
at det ikke bryder med de europæiske menneskerettigheder fordi forslaget har til hensigt at sikre en god integration
at undersøge om det bryder det er en debat vi har haft siden to og seksten men jeg er af den opfattelse at det ikke bryder med menneskerettighederne
også vigtigt for os vi har diskuteret det her
tusind og seksten problemerne er der stadig derude og de udvikler sig og
for at sikre at der er en god fordeling af eleverne der både kan bidrage til god
for det mener ministeren at det er en god idé at sikre
form for ny model der kan gøre at man bedre kan fordele elever
er okay for ministeren mener ministeren at den fordelingsmodel er okay
det jeg tror ikke der er nogen af forslagsstillerne der bilder sig ind at det her forslag isoleret set vil løse integrationsproblemerne i danmark det hørte jeg også ministeren antyde
er ét af af mange tiltag som jeg tror der skal til for at man får hjulpet integrationen på vej
i folkeskolen på ungdomsuddannelserne
at dansk folkepartis udlændingepolitik har ændret sig lidt
ordføreren mener ordføreren egentlig at vi skal gøre hvad vi kan for at integrere de her mennesker
vi kan for at integrere de mennesker der kommer til at bo i danmark
for at ordføreren siger at målet stadig må være at integrere de mennesker som kommer til at bo i danmark fremover som ikke
halvfemserne s fejlslagne udlændingepolitik lidt væk og kigger på gør nu nu hvor vi har nogle problemer
jeg er sådan set enig i at man er nødt til at kigge bredere end bare lige på elevfordelingen hvis man skal sikre en bedre integration i danmark og jeg glæder mig til at vi skal have forhandlinger om parallelsamfundspakken når det så er sagt
i dag hvor man gør lidt op med det frie frie skolevalg for at sikre god integration
på folkeskoleområdet det er ikke sikkert at det her forslag er fuldstændig den model
en bedre fordeling end den vi har i dag og det har jeg egentlig også haft indtrykket af at venstre
sfere for at for at gå og snakke om den ideelle verden
man ændrer måden at fordele elever på fra sig
egentlig om at både rektorerne og eleverne og lærerne har været ude at sige at der er brug for nogle andre måder at fordele eleverne på
for at man kan integrere folk skal
som udgangspunkt mødes og høre hvad hinanden mener og tænker og hvilke værdier hinanden har
på samme måde den hed der er noget
en masse ting i indlægget
for frihedsrettigheder men problemet er at nogle gange
det der kan ligne frihed skabe ufrihed for nogle
er med til at skabe ufrihed for en række mennesker både i forhold til hvem
til integration så jeg
at det frie skolevalg er ubetinget godt eller er der nogen negative sider af det frie skolevalg
den kommer i folkeskolen herre carl holst fra
er ordføreren fuldstændig afvisende over for den tanke at det vil gavne integrationen hvis man får
eleverne isolerer sig som et resultat af forældrenes valg
man får splittet nogle af ungdomsuddannelserne op så folk
tak jeg forstod faktisk oprigtig talt ikke helt om alternativet mener det er et problem eller ej
den ene side starter ordføreren med at sige at man gerne
på den anden side bruger ordføreren ret lang tid på at beskrive at det
er mange elever fra for eksempel høje taastrup gymnasium der tager en videregående uddannelse jo egentlig viser at man lykkes med integrationen og
jeg forstod faktisk ikke helt om man mener at det er et problem jeg mener det
det handler om integration nu sagde ordføreren lidt om det her med etnicitet når jeg tror vi er landet der og landet på integration
det samme man gjorde på langkaer gymnasium
fordi man vurderede at det var det rigtige for den ungdomsuddannelse hvis man skulle
at eleverne søgte væk mener ordføreren så at det var en forkert beslutning
de gjorde det jo på langkaer fordi de oplevede at eleverne søgte væk
det der startede hele den her debat nej jeg synes ikke det var en god løsning men det var den bedste løsning i den situation
er jeg sikker på når de vurderede sådan
mig at høre hvad det så er for nogle kriterier vi skal fordele ud fra
lige præcis ligger her men for mig
at vi får hjulpet de gymnasier der er rundtomkring men men hvad er det så
en indtil videre spændende debat både uddannelsespolitik integration og det midtimellem
jeg lader mig ganske ofte inspirere af herre henrik dahl
henrik dahl rammer meget ved siden af med sætningen der er en stor del af eleverne som vil tage friheden fra andre
mit indtryk at der hverken på høje taastrup gymnasium eller hvidovre gymnasium eller langkaer gymnasium nødvendigvis er en masse elever
vil tage friheden fra andre
men det er ikke det det her handler om
samfundslag man kommer fra uanset hvor meget man tjener eller hvor lidt man tjener uanset hvad man tror på
ikke kun eleverne med anden etnisk baggrunds skyld det er selvfølgelig et problem hvis elever med anden etnisk baggrund klumper sig
over grænserne og tager til andre gymnasier så det er jo alle der klumper sig sammen og det er et resultat af det system vi har i dag
vores samfund jeg mener at det er noget skidt hvis vi har et gymnasium hvor alle
er velhaverbørn og vi har et gymnasium hvor alle børn tror på én gud
og et andet gymnasium hvor alle børn tror på en anden gud jeg tror på at vi har en forpligtelse til at børn
man også nødt til at mødes og jeg er bekymret for de børn og unge
kan vokse op i et hjem i et udsat boligområde og
går i en klasse hvor en stor del af eleverne også har anden etnisk baggrund eller
på en muslimsk friskole når de så er færdige med folkeskolen eller friskolen kommer de hjem i boligområdet igen
vi skal have brudt de der bobler op
jeg deler heller ikke analysen af at det kun er den ene part der har ansvaret for integration derfor er det heller ikke kun den ene af elevgrupperne der skal flytte sig
ungdomsuddannelsesområdet at gøre op med det frie skolevalg vil jo betyde at alle børn både dem med anden etnisk baggrund og dem som har familie som har boet
altid kommer til at flytte sig
vi har alle et ansvar for at møde hinanden
om en ny elevfordeling tager udgangspunkt i at vi skal have blandede elevmasser
gymnasierne i danmark jeg er enig med fru marlene borst hansen
meget åben tilgang det er ikke sikkert at alt hvad der står i det her er lige præcis den bedste model jeg er
et isoleret problem kun på gymnasierne eller på ungdomsuddannelserne det er også et problem på folkeskolerne eller i boligområderne så lad os arbejde videre med det
naturlig ting det frie skolevalg har mange negative konsekvenser
blandede sig i debatten og gjorde op med det frie skolevalg på en hensigtsmæssig måde så det
med henblik på en sådan
at vi har ventet og ventet ventet på en regering der i lang tid
nu kommer der snart en model eller en diskussion om en model og vi har jo hele tiden troet at så ville vi alle sammen også enhedslisten blive kaldt over for at skulle diskutere det så så jeg vil meget gerne arbejde videre
en model men det afhænger også lidt af hvor realistisk det
og hvor
tilsyn derfor var jeg rigtig glad da man strammede tilsynet sidste gang
synes det seneste år har vist at det var nødvendigt der er flere skoler der er blevet lukket der er flere skoler der er blevet sat under skærpet tilsyn de værktøjer som vi har givet de flere penge til flere uanmeldte besøg har virket
det så på tide at evaluere det og se om mere vi kan gøre og det er der det er derfor vi vedtager det
vi siger at der skal være
siger at vi vil forbyde anonyme donationer over tyvetusind
jeg synes ikke vi er i mål jeg synes der er mere man kan gøre jeg synes det er mærkeligt at
er betalt af den danske stat kan få store donationer fra udlandet
set enig i at man som udgangspunkt bør sige at friskolerne og
hvorfor skal de så støttes af fonde udefra så kan man lave et hul der for
specielt udviklingsprojekt i eu eller hvad ved jeg
censuren altså dem der holder øje med hvordan eksamenerne går
også aftalt i aftalekredsen at det er ting vi vil vende tilbage til
så det vil jeg glæde mig til
jeg bare lige knytte et par ord til det her om muslimske friskoler jeg mener at når vi styrker tilsynet gør vi det for at holde øje med at vores børn har det godt på alle skoler ikke kun i de muslimske men omvendt må man jo heller ikke være blind for det
der er lavet en klokkeklar undersøgelse af hvilke skoler der underretter mest der kan man bare se at folkeskolerne underretter mere end friskolerne og på friskoleområdet
hvor meget de muslimske friskoler underretter og de andre friskoler underretter
jo skidt at være den uforberedte der ikke kan trække nogle
kommer sf til at stemme for det her lovforslag fordi vi mener at det er en forbedring af den måde uddannelserne i dag fungerer på og er finansieret på jeg synes der sker noget spændende i uddannelsesdebatten lige nu
som om der er to fløje og det siger jeg selv om alle egentlig er med i det her lovforslag og
partier politikere eller meningsdannere der mener at uddannelse
til for arbejdsmarkedet og at vi skal have de unge
fokus på at blive først færdig
være fokus på at blive bedst færdig
stolt af det man har lavet
med i det her nye forslag til et bevillingssystem er det fordi
i den skål hvor man har mere fokus på kvalitet og
tid og fordybelse og mindre fokus på færdiggørelse og hurtighed det er rigtig godt for vores unge mennesker i en tid hvor de bliver presset hvis vi starter med den del der trækker i den lidt forkerte retning
nyt tilskud der baserer sig på uddannelsernes evne til at få de
lille del af det samlede tilskud på tre procent det synes vi ikke er en særlig god idé
i den kreds af aftalepartier der kommer arbejde for at uddannelserne bruger det på en god måde at
mere praktik ind eller tænke stærkere samarbejde med virksomhederne
i hvert fald den bekymring ude i sektoren at hvis man knytter et tilskud op på spørgeskemaerne vil folk
for at få et højere tilskud vil de studerende og underviserne bare svare det de ved
ikke meningen det der er meningen er jo at man skal sikre en højere kvalitet
i den skål af ting der kommer til at gøre vores uddannelsessystem markant bedre og ting som jeg vil betegne som regulære sejre det er for eksempel det
man belønner uddannelserne med et grundtilskud og siger her er et fast tilskud
er en uddannelsesinstitution som uddanner vores unge mennesker det bliver højere end det har været før hvorimod aktivitetstilskuddet kommer til at fylde mindre
det vil på almindeligt dansk sige at man
og kvalitet og mindre fokus på at uddanne så mange unge som overhovedet muligt og så hurtigt som muligt man giver flere penge til de decentrale udbud det betyder at udbud som ikke ligger inde i storbyerne men som ligger rundtomkring i det ganske danske land
blandt andet på grund af regeringens besparelser der har ramt
hvor man lukker studiepladser udeomkring
så skruer man ned for færdiggørelsesræset og giver de studerende mere ro
set det vigtigste der har været så meget fokus i så mange år på at de studerende skulle uddanne sig hurtigere og hurtigere
hurtigere ud på arbejdsmarkedet havde vi ikke ændret det havde vi ikke gjort noget så havde sytten procent af uddannelsernes tilskud i
og tyve været bundet op på om de evnede at få de studerende hurtigere igennem med færdiggørelsestilskuddet med det her nye
bliver det tre procent så det vil altså sige et højere grundtilskud mere til det centrale udbud og mindre der er knyttet op på at få de studerende hurtigere igennem det er en ændring i den måde man tænker uddannelse på og det er en vigtig ændring
som har forhandlet denne gode aftale som der nu er bred enighed om
at man nu i femten år har haft et enigt folketing der har taget ansvar for hvordan vi håndterer vores radioaktive affald vi har ikke altid været helt enige om hvordan
i den her omgang i forhandlingerne
hvor man vil putte sit slutdepot hen men jeg mener godt at man kunne
et overjordisk lager uden slutdato altså et mellemlager i hundrede år med mulighed for forlængelse eller anden beslutning op til år to tusind en hundrede og atten i nitten tresserne og nitten
deponerede vi kemiske gifte rundtomkring i danmark med eller uden myndighedernes viden og tilladelse og det er noget vi fortsat
en milliardregning som vi fortsat
ideen om at man kan grave sit affald
min opfattelse at sfs holdning er at vi mener at det først og fremmest er vores eget ansvar så der er både den del der handler om ansvarsfralæggelse altså at vi
vi har et ansvar selv
vi kender jo hinandens holdninger vi har debatteret det her mange gange og jeg havde sådan håbet at
en gang i erkendelse af at det ikke er et særlig godt forslag for mig er uddannelsesloftet en begrænsning af muligheden for at blive klogere at finde sin plads eller blive klogere på
man vil med sit liv og jeg har fået en masse historier om folk inde på min facebook og også folk kommer til mig og siger
studere noget andet en af dem havde for eksempel taget en kandidat i idræt og fandt ud af at
gerne ville være skolelærer og vi mangler gode skolelærere
at vi har en række unge mennesker som for eksempel gerne vil ind og tage de jobs som vi står og siger
når vi står med nogle unge mennesker som gerne vil ind og løfte den opgave i nogle
og tak for talen som
er helt enig i den var noget mere politisk end ministerens jeg synes der var en
jeg synes ikke det er helt rigtigt når ordføreren får det til at lyde som om det her bare handler om
får de lyst til at vælge noget andet det jo ikke kun dem man rammer vi snakker også om unge
så går der år hvor de er ude og bruge den
og så tænker de det var det var ikke lige det jeg skulle jeg skal noget andet jeg skal noget andet med mit liv
er der kan gå år
og uanset hvor meget vejledning giver nogle unge mennesker der har taget
er den regel som et flertal i folketinget har lavet det ændrer vejledningen jo ikke på jeg ved godt det her ikke
det her er jo danmarkshistoriens første borgerforslag og jeg tror at vi alle sammen der er med bag den her ordning blev lidt overrasket over hvor hurtigt
for mig viser det at det er noget der betyder meget for folk derudover er der også en undersøgelse som at ordføreren har fået sendt fra yougov