syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
men én ting er sikker lønnen og
er det afgørende for de manglende kommunefogeder i bygderne
nogen bud på forbedringer på området indtil nu retssikkerheden i bygderne er ikke til stede
nu har været vidner til i rigtig mange år det synes jeg er rigtig trist jeg håber at man med finansloven også vil kunne imødekomme retssikkerhed i bygderne i grønland
i byerne jeg ser frem til et konstruktivt samarbejde med regeringen i arbejdet
unge i den danske arktisk kommando i grønland både hvad angår uddannelse men også hvad angår deltagelse aktivt i beredskabet
redning både til lands og til søs vi har i år i forbindelse med katastrofen
det er at indsatsen skal styrkes for at sikre at den uddannelsesmæssige baggrund er i orden
vi kan yde endnu hurtigere hjælp men også en bedre hjælp
tiden men dansk er vores andetsprog og engelsk er vores tredjesprog
ser at deres uddannelsesbehov ligger mere i danmark
den er i dag så jeg tror at en tidligere indsats for at vælge uddannelsesretning
at styrke hinandens sproglige kundskaber
som gælder hele verden rundt i den sammenhæng har det arktiske folk en
ret til bæredygtig fangst af deres levende ressourcer jeg ved også at det danske kongerige står ret så alene med hensyn til
forhandling om storhvalerne i forhold til de andre eu lande
i den sammenhæng står det danske kongerige over for store udfordringer
vores tilgang til bæredygtig hvalfangst hvad mener danske kongerige skal gøre for at
om vores fælles indsats i det arktiske område som baserer sig på bæredygtighed hvad angår miljø
monitorering af fauna og flora og sikkerhed både til lands og til havs
at udenrigsministerens arktiske redegørelse
af den største af sin art i danske kongerige hvad er venstres holdning til det
meget vigtigt for os at pointere at at danmark står ret så alene i forhold til sine kollegaer i eu hvad angår bæredygtig fangst
hvordan vi skal tackle den problemstilling
forskning og analyse således at
det understreges at det er bæredygtigt
den skal forsvares med analyser og yderligere engagement i det arktiske område for at gøre vores krav
radikale venstres bud på hvordan vi kan gøre kravet stærkere hvis der ikke afsættes flere midler
har været meget vigtigt for mig et sted hvor vi hjemtager sagsområder og laver vores egne love der er tilpasset os og det er det bedste der er sket i nyere tid
er at få lov til at sætte præg på den kommende generations politiske kurs mod uafhængighed en tid
egne udfordringer lavet vores egne fejl og også lavet vores egen succeser vi har sat vores mål
og vi bevæger os i et nyt terræn hvor ingen tidligere har været et grønland som folket selv skaber og fører ja vi står med vores
hvori kyststaterne blev enige om at de uenigheder der måtte opstå i arktis skulle løses på baggrund af folkeretten
fokusemnerne i de otte arktiske stater
tæt dialog med repræsentanter for regionens oprindelige folk
arktisk råd blev etableret tilbage i nitten seks og halvfems i ottawa det næste finske formandskab som varetager perioden to tusind og sytten
to tusind og nitten bliver året hvor der vil foreligge en langsigtet strategisk plan for arbejdet i arktisk råd
inuit har en stærk stemme i vores fælles approach under arktisk råd
i form af organisationer og og på ministerplan grønlands meget aktive og ambitiøse arbejde under inuit circumpolar councel har med årene været med til at sætte dagsordenen på de prioriteringer som arktisk råd
og tredive dagsordenen for bæredygtig udvikling måtte denne også være gældende for fælles forståelse under kommende
hvalkvoteforhandlinger hvor kongeriget i dag står anderledes i forhold til resten af eu landene fns verdensmål sdgerne er et område hvor
at redefinere deres tilgang til vores fælles forskning samt uddannelse i bæredygtig udvikling med de nye muligheder i arktis
det er vigtigt at kongeriget danmark til enhver tid har den fornødne forskning og
en klage der i henhold til fn ikke bare kan tilbagekaldes den skal igennem systemet og der skal træffes en konklusion
den danske regering villig til at finde en løsning for at få afdækket forureningen samt afsat midler til oprydning
grønland mistede servicekontrakten for thule air base grønlands gavn af amerikanernes tilstedeværelse kan ligge på et meget lille sted jeg så gerne en relation mellem danmark og grønland baseret på de unikke fællesskaber vi har
rapporten samt forsvarets arktisanalyse jeg er rigtig glad for at
at udenrigsministeren finder rigsfællesskabsindsatsen i arktis meget
engagement hvor danmark investerer og i højere grad tager
et fredeligt område og
står sammen om det indtil andet er bestemt når det er sagt
ikkemilitariseret område men også et område hvor vi hver især respekterer havretskonventionen det er det bedste dokument vi har i dag der binder os sammen til at kunne stå sammen om hvad der skal foregå i det arktiske
sig selv er til diskussion blandt os alle sammen
beredskabet og og deslige
så jeg tror det er utrolig vigtigt at se
vi har fra militærets og forsvarets side
angår forsvaret men også helt bestemt hvad angår forurening jeg synes der er er blevet mystificeret så meget
grønland efterlyser en åben dialog og en åben debat og åbenhed om amerikanernes tilstedeværelse i grønland
i det nordatlantiske område så vidt vi ved
arktisk råd har vi et udmærket samarbejde hvad angår
økonomisk udvikling baseret på bæredygtighed både til havs og til lands når det er sagt
er den fremtidige udfordring vi kommer til at møde
som ordføreren siger dyreværnsorganisationerne som
i det nordatlantiske område vi møder større og større modstand og på den måde
stemme stærkere blandt andet via
der hører til hvilke organisationer hvad skal vi gøre for at gøre vores
stemme stærkere og gøre omverdenen opmærksom på at vores måde at jage på faktisk følger
har været med til alle konferencerne og i år var det femte gang alverdens lande og beslutningstagere
gode ting jeg har indtil videre aldrig set den danske minister som er ansvarlig for arktis på konferencen så jeg vil spørge udenrigsministeren om vi i fremtiden kommer til
udenrigsministeren er bekendt med hvilke dagsordener der er
hundeslædevæddeløb som vi også går meget op i men det er så en helt anden sag ligesom
lovforslag der forelægges i i folketinget
givent lovforslag men i denne sammenhæng har naalakkersuisut den grønlandske regering ikke har
rettidigt og således har det ikke været muligt for inatsisartut at behandle forslaget
naalakkersuisut til at fremkomme med deres officielle holdning til lovforslaget over regeringen her i danmark og de siger at
forårssamlingen to tusind
til selve lovforslaget når det er sagt
utrolig vigtigt at udvalget der skal behandle
opmærksom på hvilke konsekvenser det
egen officielle holdning endnu ellers ellers vil jeg sige at
demokratisk samfund landet ledes ikke bare
politikere som befolkningen har stemt ind til at kunne udføre et godt
angår selvstændighedsprocessen er det jo ikke en proces som er ny men det er en proces
mange år
på vej mod selvstyreaftalen har det været vigtigt at de grønlandske politikere involverede de grønlandske borgere mest muligt
og haft en meget stor andel i
det er en demokratisk proces hvad siger ordføreren til
at det ikke bare er politikerne der kommer med nogle ideer men
være baseret på hvad aviserne skriver det ville være helt forkert ligesom statsministeren
flot er væksten høj i grønland og ledigheden er faldet og de grønlandske politikere og vælgerne står bag
det er ikke bare for at gøre os fri af bloktilskuddet men decideret udelukkende for at skaffe en bedre hverdag for landets borgere generelt
kan være for danmark
når der er diskussion om grønlands selvstændighed og selvstændighedsprocessen
diskussion har vi da også derhjemme jeg synes også en helt naturlig diskussion man har
problemstilling vi har hvad angår økonomien har vi også derhjemme det er jo ikke sådan at grønland ønsker selvstændighed
det jo ikke verden er meget mere nuanceret end
at grønland har ret til egen selvbestemmelse og den selvbestemmelse
har vi valgt at føre i henhold til grundlovens egne
omkring det her tror jeg også at vi har et fordrageligt forhold mellem danmark og grønland så længe der er
det ser også positivt ud for fremtiden
statsministeren highlightede det jeg synes også det er utrolig vigtigt når vi snakker om selvstændighedsprocessen for grønland at man ikke udelukkende
gavner gavner det relationerne mellem danmark og grønland
men en ting er sikkert uanset
med reformer og det er nødvendigt med investeringer således at vi i grønland kan indfri det potentiale vi har til økonomisk vækst til gavn for den grønlandske befolkning men også gøre os uafhængige af bloktilskuddet
helt naturligt at vi gerne vil af med det
at det ikke er det grønlandske naalakkersuisut alene der bestemmer hvordan ruten og linjen skal være for den grønlandske politiske verden der står et parlament inatsisartut
det er en demokratisk proces hele vejen igennem som jeg synes der skal udvises stor respekt
meget stort potentiale til en stærk økonomisk fremgang ikke bare i form af vores fiskeri men også i form af råstofsektoren og helt bestemt
for at et land kan være mere økonomisk selvbærende er det utrolig vigtigt at man ser på nye muligheder og store investeringer når vi snakker om lufthavnene i grønland og den udgift der er
for det grønlandske samfund at se at det ikke bare er en udgift men at det er en investering til at få midlerne tilbage til noget helt andet som vi kan bruge det til jeg tror det er vigtigt at man gør grønland tilgængeligt men
sikrer at vi har flere flysæder således at
vi kan få gavn af vores store natur som hele verden også gerne
det synes jeg er den rigtige retning i jeg synes også selv personligt at det er den rigtige investeringsvej at gå
jeg tror det er utrolig vigtigt at man også anerkender og respekterer den situation at flertallet i grønland ønsker selvstændighed
grønland fører hen det vil også være passende for folketinget at følge med i
er nået dertil hvor økonomien er så stærk
forhandlinger mellem grønland og danmark
debat om hvad en win win situation kan være for både danmark og grønland
ikke kan stå på egne ben på grund af bloktilskuddet
en del af grønlands fremtidige udvikling således at
vi er enige i at grønland har brug for en stærkere
danmark også er vidende om at grønland har et stort potentiale
investeringer som er nødvendige måske kunne det være en god idé for danmark også at tænke på de muligheder grønland har
på vej mod selvstændighed og også være med til at investere
vores partnerskab og ligeværdighed for fremtiden hvad siger
i grønland meget mere end vi gør i dag
men når det er sagt synes jeg at det er vigtigt at se det
samlede landsting er enig med hinanden om at det er utrolig vigtigt
infrastrukturen i grønland er i dag alt for svag til
være med til at fremme grønlands økonomiske vækst i den grad som vi ønsker det og det er derfor det er vigtigt
finansiere hjemtagning af sagsområder som
danske jurisdiktion er det vigtigt med de investeringer der i sidste ende og på sigt vil bringe økonomisk udvikling i grønland og
sætter fokus på det ser ordføreren en mulig win win situation i den her sag med mulige medinvestorer fra dansk
selvstændighed og at at man
udvikle rigsfællesskabet i retning af et partnerskab i andre former jeg synes også
ser på den kendsgerning at grønland stadig væk
og at danmark stadig væk være der uanset om grønland er blevet selvstændigt eller ej der synes jeg også at man
sige det partnerskab vi har opbygget gennem de sidste tre hundrede år
debatten er meget mere nuanceret end
går ind for tvangsægteskaber men når nu man er i et ægteskab
flirte med hinanden og sikre at ægteskabet er værd at holde ud derfor synes jeg også at
fra dansk side og sikre at de to og tredive sagsområder ligger på et
så man så man i det mindste sikrer at der er ro i ægteskabet
hvordan kan vi styrke ægteskabet spørger jeg
en stor betydning for udenrigspolitikken
fra et selvstændigt grønland og jeg er langtfra alene om det mine forældre voksede op i en tid hvor alt
der på nogen måde vil rulle selvstyreloven tilbage ej heller at støtte forslag der vil sætte grønland under administration fordi man her i danmark ikke er tilfreds med de tanker og handlinger
i fred og fordragelighed og gensidig respekt kan samarbejde om en løsrivelse det er best practice på verdensplan som oprindelige folk
hvad angår selvstændighed og vejen frem
at uddannelse er en af vejene frem og jeg synes også at
lige så vigtigt som alt andet som som er vigtigt
er sprog nummer to i grønland og engelsk er sprog nummer tre
at vi skal være mere fremme i i vores uddannelsessystem
det er i danmark det fortjener rigsfællesskabet og det
vi kan også rette henvendelse til danskerne og sige hvorfor taler i ikke flydende engelsk selv om i har haft engelsk fra
rejst hjemmefra fordi jeg ikke havde mulighed for at praktisere det
jo heller ikke hver dag man man har mulighed for at praktisere det og det går jo i sidste ende også ud over uddannelsesniveauet for mange unges vedkommende
i mange mange år de sidste tre hundrede år vi har haft i fællesskab med danmark er ikke bare noget
man kan parkere til en anden side jeg tror det er vigtigt
kompetence vi har fået bygget op og jeg tror også at det venskab vi har bygget op med danmark både
diplomatiet men også på det menneskelige plan er af meget meget stor betydning
efter at grønland er blevet politisk uafhængigt og økonomisk uafhængigt jeg tror
at den fælles historie vi har med danmark kommer til
have en helt anden dynamisk betydning i vores politiske arbejde fremover hvad angår økonomi men også på udenrigspolitisk plan så jeg ser grønland og danmark
i mange mange år også efter at grønland er blevet selvstændigt
jeg tror at det vestnordiske samarbejde som grønland færøerne og island har
frihandelsaftalen hoyvíkaftalen mellem island og færøerne er et godt eksempel på hvordan to lande kan samarbejde
tilgang der siger at man støtter op om de initiativer
da så vi også da island gjorde det at der var reaktioner fra danmark
blande sig i samarbejdet mellem island og færøerne
holdning til denne indgriben eller indblanding i vores egne relationer med vores partnere i region
går stærkt ind for selvstændighed
liv end vi selv har haft og derfor tror jeg også
debatten ikke
rigsfællesskabet jeg synes ikke man kan sige tingene sådan jeg tror det er utrolig vigtigt at man
med en mere nuanceret tilgang jeg tror også det er utrolig vigtigt at man
respekt for de tiltag der bliver taget for at løse de problemstillinger vi står over for i grønland og
måde løber fra når det er sagt synes jeg
af selvstændighed det er naturligvis
relationer og deslige det kommer alt sammen op på overfladen det er også klar tale fra befolkningens side at det
klar tale når forfatningsarbejdet er færdigt og
med rigsfællesskabet og at man gerne vil bevare rigsfællesskabet han snakker om
ligeværdighed respekt og samarbejde
at vores relationer internt er meget vigtige vi har meget tilfælles
mange stærke relationer og blandede ægteskaber
i hele rigsfællesskabet som alt sammen har en stor betydning for vores opfattelse af hvad rigsfællesskabet er for noget
som vi på mange måder ikke står sammen om
nitten en og halvtreds stod staten med eske brun i spidsen
det har vi set i filmen eksperimentet og vi har
disse børns oplevelser
og fremmedgørelse af deres eget sprog land og kultur stod staten staten i spidsen for folketinget har
kan disse børn der blev fjernet tilbage i nitten en og halvtreds få en officiel undskyldning fra staten og dermed blive behandlet med ligeværdighed og respekt
jeg har stor respekt for regeringens
eftersom det er ren dansk jurisdiktion vi har læger som arbejder i grønland
som kommer fra et tredjeland det vil sige uden for de nordiske lande læger som
gennem deres uddannelse også har haft ophold i danmark og dermed
som senere hen har fået arbejde i grønland
gerne bo i grønland for altid
får ikke opholdstilladelse og
grønlandske befolkning for vores sundhed for vores sikkerhed men
fordi de er med til at redde liv
har behov for disse mennesker
er i gang med at bygge lufthavne eller har i hvert fald planer om at bygge store lufthavne som kommer til at have en stor betydning for grønlands fremtidige infrastruktur men også helt bestemt
for hele regionen generelt
deres arktiske politik
kineserne ser arktis som et af de vigtigste indsatsområder udenrigspolitikken fremover
kinesernes interesse i arktis
mulige investeringer og hvordan kan det have en relation
usas interne relationer
usa norge rusland danmarkgrønland og canada sammen og
man enige om at man ville respektere havretskonventionen og at man ville holde det arktiske polarhav som et
den har fungeret rigtig godt og den er indtil i dag
blev underskrevet i to tusind og otte men siden to tusind og otte har verden ændret sig
er i forandring det politiske system og landskab ændrer sig men det gør resten af verden også
siden to tusind og otte er arktis blevet det vigtigste indsatsområde for russerne og for kineserne
vi har fået indført selvstyre
jeg vil gerne spørge statsministeren
de ændringer der foregår i de arktiske områder som trods alt er tyve procent af hele arktis
også fysisk fysisk i form af pituffik amerikanernes militære tilstedeværelse i grønland
den grønlandske natur
den største sag af dem alle sammen
er camp century jeg ved også at regeringerne i danmark og grønland
enige om at der skal gøres noget og at der
at den er mere grumset end først antaget hvordan vil statsministeren
den her sag for at sikre at det bliver en løsning som begge lande i rigsfællesskabet kan være
som samarbejdspartner og vores partnerskabsaftale
eu budgetterne er under forhandling lige nu og det har naturligvis
en afgørende betydning for dansk støtte under hele forhandlingen
vores samarbejde inden for fremme af uddannelsesniveauet i grønland med eu penge er meget meget vigtige for vores uddannelsesstrategi i grønland så jeg vil gerne spørge lidt til statsministerens eget bud på hvordan situationen ser ud nu
kunnet høre ordføreren
hvor vigtigt det er for grønlændere også
man synes at rigsfællesskabet er
at venstres ordfører støtter forslaget som i sidste ende i henhold til høringssvaret fra rådet for socialt udsatte siger at at det vil være med til
at gøre de marginaliserede grønlændere endnu mere
marginaliserede end de er i dag eftersom
for en seks moduls danskundervisning
rådet for socialt udsatte kommer med sådan en udmelding
bliver endnu mere marginaliserede når det her
egenbetaling for at lære dansk her i danmark det siger jo sig selv
venstre ikke være med til at acceptere lovgivningen men alligevel undlade at
lade rigsfællesskabets borgere skulle betale
under udlændinge og integrationsministeren og ikke under statsborgerskabet i bemærkninger til lovforslaget i afsnittet
foreslåede deltagerbetaling være udlændinge der har fået opholdstilladelse med henblik på beskæftigelse studier
der på grund af langvarigt ophold i udlandet ikke behersker det danske sprog i et sådant omfang at at de kan fungere i
af danske forældre med bopæl
inden for den samme stat grønland er ikke udlandet
rigsfællesskabets egne rammer
er tre forskellige lande med tre forskellige sprog tre forskellige historier og tre forskellige kulturer vi er et mangfoldigt rigsfællesskab
første fremmedsprog
for danskerne vi har alle haft det i skolen men de færreste bruger det
beherskede det danske sprog hvis jeg ville nå
at få mulighed for og adgang til at kunne
adgang til undervisning således
står i samme situation som jeg gjorde ikke bare socialt udsatte grønlændere
som har svært ved at beherske det danske sprog i danmark men også mange andre unge studerende som har behov for et ekstra skub
akademiske danske for at kunne klare sig bedst muligt i det danske system i uddannelsessystemet
har vil man komme til at forringe i forbindelse med
at man forringer grønlændernes adgang til gratis undervisning i
blive endnu mere marginaliseret sådan som
rådet for socialt udsatte også peger på at konsekvenserne muligvis kommer til at
udsathed som blandt andet blev foretaget i to tusind og fjorten og
eller arbejde kan blive ramt af kulturelle og sproglige barrierer som kan øge risikoen for
socialt udsathed og
hvordan man vil behandle grønlændere fremover der muligvis gerne vil have adgang til
brugerbetaling man vil indføre vi taler tre sprog i grønland eller der kræves tre sprog af os
at man gerne vil opprioritere engelsk synes jeg er en helt naturlig prioritering
fra grønlandsk side at man vil fjerne danskundervisning
det danske sprog vil stadig væk have en meget stor betydning for os så længe vi hører sammen og så længe vi har et godt samarbejde
danmark kommer til at fylde mindre og mindre i fremtiden når grønland bevæger sig
det er også en realitet men
er det her forslag ikke baseret på
samfundet og det kan læres alle andre steder uanset vores indsats hjemmefra
indsats fra dansk side over for danske statsborgere som er grønlændere her svækker man indsatsen og den
vigtigt at man behandler rigsfællesskabets borgere med lige ret og ligeværdighed og ikke ikke under
lovgivning som vedtages af folketinget
at grønlændere skal sidestilles med udlændinge
at man fra regeringens side betragter grønland
ministeren siger de danskere der har været i udlandet og haft ophold et vist antal år og som kommer tilbage til danmark og har behov for noget danskundervisning skal til at betale for det men vi er jo stadig væk
er det jeg har misforstået omkring konstitutionen af rigsfællesskabet
det kan være at det måske lyder lidt morsomt for integrationsministeren men det her er bestemt ikke morsomt for os grønlændere når vi
spørge endnu en gang om man betragter grønland som
nye krav til rigsfællesskabet
det gør grønland også også i forbindelse med udbygningen af vores lufthavne
nævner statsministeren at der altså er nogle udenrigspolitiske og sikkerhedsmæssige aspekter man skal tage alvorligt hvad menes der med det
med andre lande og fandt også investeringer
der blinkede danmark ikke med øjnene
af samtlige partier her i salen undtagen dansk folkeparti i loven står der at det officielle sprog i grønland er dansk og i selve loven som i dag er vores fundament til vores fælles samarbejde mellem danmark og grønland det er selvstyreloven nævnes
et land bestemmer sig for at have som
er op til landet selv ligesom det er op til danmark selv hvilket sprog det gerne vil have som første fremmedsprog man udformer
de partier man stemmer ind
gerne vil arbejde for og folk har ret til
de fleste har valgt at det vil være vigtigt for grønland at man prioriterede engelsk frem for
fra danmark og åbner op for det internationale samfund og jeg er rigtig glad for at høre socialdemokratiets holdning til at sprogdebatten hører til i grønland og at det er op til grønland selv at bestemme hvilket sprog man gerne
dansk fra i skolen det er det jo ikke
i grønland dansk fylder rigtig rigtig meget der er mange grønlændere som ikke taler grønlandsk længere fordi dansk fylder så meget også fordi danskheden
at man man ser det som et problem at man skal styrke det grønlandske sprog så dansk er ikke bare noget
dårligere og dårligere stillet i samfundet men
have en meget klar holdning til at sprogdebatten hører til i det grønlandske samfund
han er fortaler for rigsfællesskabet og at man skal beholde rigsfællesskabet fordi det er unikt unikt og smukt og
at der skal være ligeværdighed i rigsfællesskabet det er der jo ikke
og vi er nået meget langt med det i dag og det er fordi det
vores eget initiativ trods tre hundrede års fælles historie med danmark
grønlands fremtid
som er en amerikansk militær
en atomreaktor som bare er efterladt og i dag udgør en
forurening på indlandsisen og en trussel i fremtiden hvad angår miljøforurening ordføreren nævner også at
anderledes end hvad udenrigsministeren og statsministeren lægger ud med og refererer også til nogle radioprogrammer og nogle rapporter
er meget vigtigt med det udenrigs og sikkerhedspolitiske aspekt og
fælles med med danmark og
er der binder os sammen meget ofte
i thule fordi amerikanerne skulle bygge en lufthavn man har gjort grønlandske børn juridisk faderløse
og man har givet amerikanerne lov til at tilsvine den grønlandske natur og indlandsisen i form af at der er bygget atomreaktorer
det er sådan nogle ting der ligger i den grønlandske befolknings sind
fremkommet med et bud på selve udbudsrunden for bygning af store lufthavne
nogle udenrigs og sikkerhedspolitiske spørgsmål man skal tage hensyn til når det er lande som kina man vil snakke med hvad mener ordføreren om
udvikle og forstærke samt forbedre rigsfællesskabet
manglende programmer om grønlandske forhold
og deslige udover den manglende viden i den danske befolkning om de generelle forhold i grønland
dansk ikke længere bliver vores første fremmedsprog jeg kan godt forstå
den bekymring jeg ville sikkert også være bekymret hvis jeg var dansk eller kom hernedefra
men rigsfællesskabet er jo så meget mere end det danske sprog jeg selv kommer fra
nordlige del af grønland hvor dansk fylder meget
kontakt med det grønlandske folk deroppe
det danske sprog har i forvejen fyldt meget lidt
fylder rigtig meget hos nogle af dem som oven i købet ikke længere taler
har respekt for den holdning man har lige så meget som jeg forventer respekt for de beslutninger vi
en debat som denne bør fokusere på fremtiden og de områder hvor rigsfællesskabet stadig kan forbedres og jeg er også rigtig glad for
rigsfællesskabet alle sammen peger på at der er områder der helt bestemt kan forbedres
der har som bekendt været afholdt valg i grønland
styrkes og bringes helt på linje med forholdene
en forandring så omfattende at internationale investorer
både styrker grønlands ønske om selv at kunne manøvrere i den nye internationale virkelighed og samtidig fortsætte et tæt og konstruktivt samarbejde med danmark
kan hjælpe os med at få vores økonomi til at blomstre og vores arbejdskraft til at blive
mere kvalificeret end den er i dag det gælder både på råstofområdet og på infrastrukturområdet begge steder ser vi i dag en interesse fra
at han sagde at han var parat til at række hånden
et tættere samarbejde også hvad angår infrastruktur jeg glæder mig til at høre hvad det er han
at den danske regering rækker hånden frem hvad angår infrastrukturområdet
jeg glæder mig også til at høre hvad det er det betyder betyder det at den danske regering at danmark er villig til at investere
lufthavnsbyggerier fremover eller hvad er det
være udenrigspolitiske og sikkerhedsmæssige problemer hvis et kinesisk selskab bliver involveret i lufthavnsbyggerierne i grønland
det er for nogle problemstillinger man tænker
forvejen selv synes at kinesiske investeringer i danmark er rigtig smart
vores villighed til at arbejde med de danske
og snakke om grønlandske forhold og fælles forhold og fremtidige
jeg ved ikke hvad der blev sagt men jeg kan sige én ting og det er klart og
have lov til at snakke ærligt og åbent om
tanker man har og også om de problemstillinger der er i rigsfællesskabet uanset om
tale grimt til hinanden det synes jeg bestemt ikke
sin mening lige så klart som man ønsker det ligesom det også er tilfældet her jeg synes også at
respektere hinanden for de holdninger man har
synes jeg der skal være plads til nogle
man har forskellige holdninger til det men behandle hinanden
generelle viden om grønland ligger på et meget lille sted og at man bliver nødt til at gøre noget for at fremme denne viden og information til den generelle befolkning
bevæger mig rundt her i denne del af rigsfællesskabet
se hvor lidt man egentlig ved om selve rigsfællesskabet
blandt mine kolleger generelt at om grønlandske forhold
projektet som som rigsfællesskabet
havretskommissionen under fn kravet om kontinentalsoklen og nordpolen
lille interesse i hvad det er polhavet bringer med sig og
arktiske stater udformer for polhavet og
at se en manglende viden om så vigtigt et spørgsmål
om selve projektet det er jeg lidt overrasket over og jeg ville
at når vi diskuterede emner som
det gør vores parti heller ikke vi synes det er utrolig vigtigt at
den tid det skal have for at nå dertil det er ikke bare et politisk ønske
selvstændighed det drejer sig om økonomi det drejer sig
det drejer sig om forfatningsarbejde det drejer sig om samarbejdet mellem danmark og grønland og mange andre ting det drejer sig om mange mange spørgsmål der skal være i orden og
involveret i at sikre at partnerskabsaftalen udvikler sig bedre end i
også bliver en aftale om forhøjelse af uddannelsesniveauet i grønland
den fortsætter hvad angår en kinesisk investering
udenrigsministeren kommer til samråd om selve spørgsmålet og og statsministeren finder en kinesisk interesse i grønland vigtig nok til at fremkomme med en artikel i dag hvor han påpeger at der kan være udenrigs og sikkerhedspolitiske spørgsmål og aspekter involveret i det her det er derfor jeg
kinafobi det synes jeg ikke er nødvendigt
kina som en af deres vigtigste indsatsområder
alle tre sprog jeg personligt
taler vi grønlandsk og engelsk vores børn kan dansk i forvejen for
god undervisning i skolerne i nuuk men uden for nuuk
tilgangen til at kunne praktisere dansk ligger på et helt andet niveau end
og derfor kan det også være lidt forskelligt fra sted til sted
hele verden
jeg synes også at den globaliserede verden
også for at kunne tage en uddannelse uden for for rigsfællesskabets rammer selvfølgelig er det jo godt at grønland
aftale hvor vores unge kan tage sig en uddannelse hernede og derfor synes jeg også at forældrene til enhver tid skal sikre
man ønsker at de klarer sig bedre i samfundet og også får sig en uddannelse
vælge om det er engelsk eller dansk man vil satse
integrationsministerens forslag om
danskuddannelse i danmark for grønlandske borgere
bliver vedtaget af flertallet jeg håber der vil være en være
særskilt undtagelse der sikrer at grønlandske borgere ikke
ordføreren om noget når færøerne bliver selvstændige
suverænitetshåndhævelsen og forsvarspolitikken bliver hjemtaget af færøerne hvordan har
at man vil føre forsvarspolitik
grønlandske regering nu har valgt at gøre engelsk
første fremmedsprog og jeg hører meget kritik af det her fra salen
er det en tendens man vil kunne se
at man overvejer at gøre engelsk til første fremmedsprog og
der blev sagt af ordføreren ja der er venskaber ægteskaber bekendtskaber
lidt når vi har den store diskussion
to lande så det er rigtig godt at man man lige minder hinanden om at
op også i en diskussion som i dag færøerne har ligesom grønland
når det drejer sig om
i den sammenhæng har har grønland en dialog med kina
skrivelse i politiken i dag står
samarbejde med kina i øjeblikket
siger at der er udenrigspolitiske og sikkerhedsmæssige problemer
luftfartsbyggerier i grønland kan statsministeren uddybe hvilke problemer der
godt samarbejde med grønland hvad angår byggerierne af lufthavne i grønland
i et rigsfællesskab hvor der hersker tre forskellige sprog
debat og diskussion hele vejen igennem det har vi også derhjemme der er visse steder hvor dansk fylder så meget at nogle
det er også et problem så diskussionen har vi alle steder jeg vil gerne spørge statsministeren
dansk her i danmark er det noget man vil fastholde eller er det noget man vil se bort fra
lige nævne et par eksempler der bekymrer mine kolleger her i salen
om den nye koalition i grønland vil gøre engelsk til første fremmedsprog og det drejer sig om kinesiske investeringsinteresser i vores planlagte lufthavnsbyggerier
de nye sejlruter som er den nye silkevej og fremtidens handel med vesten
en ny orden som i sidste ende vil
har ret til egne bilaterale samtaler med andre lande herunder også kina i den her sammenhæng
regeringen kalder grønlands samtaler med kina for problematiske og kalder det for et udenrigs og sikkerhedspolitisk spørgsmål for riget danmark har
en målrettet markedsføringsplan med kina
i forvejen udenrigsministeriet har et hold der lige præcis skal finde kinesiske investorer med appetit på det som danmark og dansk erhvervsliv har at byde på
hov her er der en udenrigs og sikkerhedspolitisk problemstilling
hvis rigsfællesskabet skal have gode betingelser for et godt samarbejde
kræver det at man spiller med åbne kort over for hinanden særlig når det drejer sig om amerikanernes indblanding og politik vi er i disse år vidne til eftervirkningerne af amerikansk indblanding i rigsfællesskabet
vil derfor få besked om at de selv skal finansiere beredskab
mange emner der får mig som
jeg mener at hvis at hvis rigsfællesskabet vil hinanden det godt så skal vi også sikre hinandens sikkerhed på områder
og som giver et forretningspotentiale for begge parter hvis danmark skal agere som en arktisk nation
kræver det at danmark vedligeholder et godt forhold til den arktiske del af rigsfællesskabet det kræver en særlig indsats for at fremme de ansvarsområder i grønland
dansk ansvar grønland er for danmark et indenrigs og et udenrigsanliggende i dag er det underlagt to og tredive sagsområder der vedrører grønland under dansk jurisdiktion
samme forbedringer og samme opmærksomhed som de har i resten af danmark
vil jeg notere mig at statsministeren ser frem til rigsmødet som finder sted på færøerne
det engelske sprog skal være første fremmedsprog der er ingen i koalitionen som har sagt at dansk skal afskaffes det har man ikke
en efterskole i danmark netop også fordi jeg følte at jeg ikke talte nok dansk og
forældre at sikre at vi på et tidligere tidspunkt også sikrer at børnene har et stærkt fundament i alle sprog
lære os dansk men vores mulighed for at praktisere det danske
på et meget meget lille sted for vi havde ingen dansksprogede venner
slår vi over i engelsk det gør alle vores børn men det er ikke kun fordi
fordi vi bor i nuuk hvor man har mulighed for at tale så meget dansk i hverdagen hverdagen at vi synes
meget stærk mulighed for at praktisere det danske
er blevet selvstændigt for danmark og grønland vil have relationer med hinanden mange mange år efter jeg tror også at danmark og grønland vil være hinandens nærmeste venner og partnere i mange henseender fremover
samarbejde mellem danmark og grønland har fået en helt anden status end
når det er sagt synes jeg stadig væk også at det er vigtigt
det er utrolig vigtigt hvis man vil hinanden
mere end bare et rigsfællesskab i fremtiden i en tid hvor grønland
fra begge parter fra begge sider er inde
sige hvad kan vi gøre for at styrke vores relationer
et mere ligeværdigt partnerskab eller hvordan vil vi udforme rigsfællesskabet i fremtiden
vi sikre at det danske sprog er stærkt
uddannelsesøjemed jeg synes helt bestemt at et sprog er et værktøj som skal være stærkt
ikke bare i uddannelsesøjemed men også på alle leder og kanter i et samfund som har en bevidsthed om hvad rigsfællesskabet
det siger sig selv men derudover
vi også verdensborgere og vi vil gerne have et tættere samarbejde og relationer med andre lande og der er engelsk også et helt afgørende sprog som
aktiv deltagelse i i det vi ved hvad danmark står for vi ved hvad dansk lovgivning er vi kender til dansk
mentalitet og danske danske værdier og danske principper meget mere end vi gør med kineserne meget mere end vi gør med med briterne eller andre lande
naturlige tilgang at grønland og danmark kan lave en win win finansiering på de områder som helt bestemt har stort potentiale til økonomisk
gevinst i de arktiske områder så jeg glæder mig virkelig meget til at se den nye regering sætte sig ind i de områder som
danmark også rækker hånden frem til så håber jeg helt bestemt at det vil munde ud i gode resultater gode aftaler
selvstændighedsprocessen og selvstændighedsvejen
hinanden som økonomisk mulige partnere som
det var fiskeripolitikken og fiskerilovgivningen der
trods af at man ikke er med i koalitionen
regeringen og regeringspartierne og oppositionen kan finde nogle rigtig gode løsninger
betydning for den grønlandske økonomi både for turisme og minedrift men også helt bestemt på fiskeriområdet så jeg håber
at der vil være en stor villighed til
lave store aftaler
medlemmer af inatsisartut som er fremkommet med beslutningsforslag
forespørgselsdebatter gennem årene men det er første gang at det er kommet
og det er bestemt ikke kun koalitionspartierne der kommer til at træffe den beslutning det bliver en beslutning som i sidste ende skal op i inatsisartut og vi skal også have lavet en
for at se hvad det vil betyde for
vores børn hvad det vil betyde for gymnasierne
rigsfællesskabet hvad det vil betyde for mange ting så jeg tror det er en proces som vil tage tid
forbehold som jeg synes skal tages seriøst og alvorligt for det drejer sig ikke bare om mig og min vurdering det drejer sig også om vores børn og vores generationer fremover
hvor dansk ikke er hovedsproget det er et generelt problem som vi kæmper med og det er også utrolig vigtigt at vi har politisk
omkring dette og giver den nødvendige vejledning der skal til for at sikre
men jeg tror også helt bestemt at i et samfund hvor
meget ofte munder ud i unødvendige stridigheder men jeg tror det er vigtigt at se det i et
sådan at det bevæger sig i den retning også fordi det er
nogle år fire til seks år eller deromkring og man begyndte så også at diskutere det rundtomkring i samfundet
kommunalpolitikere men også blandt
menige borgere hvor man sagde at kommunernes inddelinger
man følte at der der bliver truffet nogle beslutninger hen over hovedet på en i en anden by
er mange negative ting man har forbundet det med derfor synes jeg også det er helt naturligt og på sin plads at man diskuterer kommunernes størrelse
byerne er så forskellige
alligevel hører ind under samme kommune det har så også gjort at de mindre steder føler sig overset og
så jeg tror at den måde vi inddeler os på til enhver tid
diskussion og debat for at sikre at nærdemokratiet er stærkt specielt de steder
øst til vest det er en kendsgerning og vi havde håbet og vi håber også at
den nye kommunalstruktur vil være med til at styrke østgrønland på en
når det er sagt er der også meget stor forskel mellem nord og resten af vestgrønland så vi har store
også meget forskellig fra sted til sted
den der naturlige urbanisering hvor folk flytter til større steder
de gerne vil have en bedre skolegang til deres børn de vil gerne have bedre adgang til sygehuse
madvarer end det er andre steder ja vi har store udfordringer i grønland for at sikre
som vi vil og til færøerne og deslige
de er her nogle år og så vender de tilbage men der er også mange der flytter herned fordi de føler at
sygdomme er langt bedre og adgangen til
læger og specialister her er nemmere og bedre end det er derhjemme
det forstår jeg også godt at man opsøger
men der er også mange som er som er kommet herned fordi de føler at de kan få et bedre liv og at de kan få en bedre tilværelse end de kan
i den bygd eller lille by de kommer fra
jeg tror også at i takt med at den politiske ændring der
det berører dem også hernede ikke bare
danskere jeg tror også
at vi diskuterer rigsfællesskab
familie snakker så meget om rigsfællesskab
skal give os tid til at diskutere og tænke over
ud både for danmark og grønland i en tid hvor grønland er blevet selvstændigt
men jeg tror stadig væk også at danmark og grønland
end vi har været tidligere vi har jo trods alt tre hundrede års fælles historie og fælles erfaringer og fælles
succeser som vi har skabt med hinanden som vi helt sikkert kan bruge
hele familien taler grønlandsk med hinanden vi har én dansktalende i familien og det er min niece som bor i danmark
i min bevidsthed men også i min almindelige hverdag
færingerne har en sprogstamme som er lig jeres det har en helt
med de nordiske sprog vi har en helt anden kultur en helt anden etnicitet og et helt andet kontinent vi bor i og meget ofte fylder rigsfællesskabet ikke så
meget som man måske ville tro fordi vi lærer dansk i skolen jeg tror også helt bestemt at
ud i mange flere nuancer end bare er dansk i skolen
engelsk i skolen jeg tror vi er inde at røre ved mange ting i rigsfællesskabet som har en væsentlig betydning for vores fremtidige politiske samarbejde
i deres hjem ligesom min kollega de taler dansk derhjemme hvorimod vi talte grønlandsk derhjemme men begge sprog er lige vigtige så længe grønland og danmark hører sammen der skal man altid og til enhver tid synes
mene at det er vigtigt med et sprog
der er stærkt nok og som vi synes er rigsfællesskabet værdigt
at de er afskåret fra
mange mennesker i grønland som ikke forstår og taler dansk
at man har dansk i skolen betyder ikke at vi hermed
taler flydende dansk hvis man ikke har mulighed for at bruge det til almindelig hverdag og hverdagsbrug jeg glæder mig til vores grønlandsrejse hvor vi skal rejse oppe i nordgrønland
men hvor man også har mulighed for at se
have en diskussion med grønlændere selv om sproget
sætte en dansk standard for retsområdet i grønland der blev sidste år afsat ti million kroner årligt over fire
justitspulje for grønland som en særlig indsats rettet mod det grønlandske retsvæsen det vil kræve langt større investeringer herfra hvis retsvæsenet i grønland skal på samme niveau som i resten af kongeriget
vi har dertil de grønlandske politifolk som ikke får den samme løn som deres danske kollegaer trods samme arbejde og samme uddannelse og sidst men ikke mindst
i grønland er vi glade for at der endelig er forbedringer på vej hvad angår forsvarernes behov for uddannelse efteruddannelse og rådgivning vilkår der blev anbefalet af retsvæsenskommissionen tilbage
to tusind og fire anbefalingerne pegede på en sikring af retssikkerheden for den anklagede i en sag altså the principle
arms således at anklagemyndighed og forsvar i højere grad bør ligestilles
der er dog plads til få men meget væsentlige forbedringer der følger stort set ingen midler med til varetagelse af landsforsvarersembedet budgettet
grønlandsudvalget har i denne sommer været på udvalgsrejse til ilulissat uummannaq og
over for den danske regering fremkommet med markante opråb om initiativer til at sikre retssikkerheden
der skal også være plads til ros finansministeren har det seneste år inviteret de nordatlantiske mandater til sættemøder i forbindelse med finanslovsforhandlingerne et initiativ som ikke er set tidligere i hvert fald ikke i nyere
to tusind og to og tyve til at styrke kendskabet og fællesskabet på tværs af rigsfællesskabet det er mit håb at disse midler vil bringe os tættere sammen i rigsfællesskabet og være med til at videreudvikle kulturbåndene mellem
tre unikke lande
der blev sidste år afsat ti million kroner årligt over
til en pulje til forbedringer på retsområdet i grønland det er midler der skal fordeles til de mange ønsker om forbedringer der er til grønlands retsvæsen kriminalforsorgen politiet og kommunefogederne
ti million kroner årligt til permanente forbedringer
trods alt små skridt
finanslovsområdet i denne valgperiode er store andre er små skridt men det er en indikation
der bliver lyttet til de grønlandske ønsker det skal regeringen have ros for men vi skal
vilkårene er til at leve med som begge parter kan leve med både grønland men også danmark
lønforskellene ved politiet er et væsentligt område som som rigsfællesskabet ikke kan være bekendt
jeg ved også at bygderne er meget villige til at samarbejde på tværs
vi ser med bygderådsformændene som også arbejder med
fremover jeg synes også at det vil være helt væsentligt
det væsentligste sted hvor man skal begynde
netop fordi man står og mangler
alle årene og indtil videre har vi ikke set et løsningsforslag fra
vidt angår politiets opgave i grønland politiet i grønland arbejder med civile sager
bruger rigtig meget tid og mange ressourcer på det område jeg synes helt bestemt at en modernisering af politiets opgaver i grønland er rigtig godt
og derefter til justitsministeren for at sikre at de ting til der er stor
ansvarlige for sygehuset og som spørgeren refererer til er der nogle læger eller sygeplejersker som er der i to måneder eller tre måneder der er nogle der er der i bare
så rejser igen det er i dyre domme vi betaler for at sikre at folk har en læge som kan tilgodese dem
når der er lægemangel i danmark eller i norden for den sags skyld
er lægemanglen i grønland dobbelt så hård jeg tror helt bestemt at vi nu i grønland skal til at snakke med
at bane vejen for at flere udenlandske læger og udenlandske sygeplejersker kan søge arbejde i grønland
end man gør hernedefra hvis vi gerne vil tilgodese
befolkningen får den service de har behov for i
form af læger og sygeplejersker også fra andre lande
i nuugaatsiaq og i illorsuit har været altafgørende for for vores arbejde det politiske arbejde det økonomiske arbejde og
humanitære arbejde i grønland har fyldt rigtig rigtig meget og det er helt på sin plads
man har stadig væk nogle loose ends
at gøre alle tilfredse og det er stadig væk en svær proces men at sikre
for alle har været meget vigtigt
de kan få deres fangstredskaber tilbage er meget vigtigt
de basics man mener er vigtige
at hjælpe disse mennesker disse ofre har været meget
i inatsisartut og regeringen hvor vi siger at nu er alle tilfredse
skulle snakke med vedkommende og afhøre ham på vegne af politiet i sit eget hjem
særlig smart løsning det er utrolig vigtigt sådan et lille sted at man har et neutralt sted hvor man kan sætte sig over for hinanden og snakke tingene igennem indtil politiet kommer eller indtil politiet
hvad den næste handling skal være jeg synes
jeg synes helt bestemt at det ville være helt naturligt at man havde et neutralt sted som som hører ind under
som rammebetingelse for kommunefogeden
små skridt er også at de ti million
det er langtfra løsningen og det er langtfra nok til at sikre at retsområdet kommer på samme niveau som resten af kongeriget
forskellige forbedringsforslag som regeringen fremkommer med også er små skridt indtil i dag har vi ikke
standarden i grønland
eftersom der er større og større interesse for arktis og dets muligheder og ordføreren siger også at der er en del lande som
udviser stor interesse for at tjene penge i området
jeg gang der har været andre lande som har udvist større interesse i grønland og vil være med til
sikkerhedspolitisk spørgsmål der spiller en rolle her det er der jo også i den her sammenhæng hvor amerikanerne udviser interesse direkte
hvilke risici og spændinger ser venstre i det arktiske
en anden ting er eus observatørstatus
i arktisk råd hvad er det danmark skal gøre for at sikre at eu
mulig observatør i
i forskellige grader og forskellige lande
underskrev en aftale tilbage i to tusind og otte som siger at ilulissaterklæringen er den erklæring som alle arctic
og andre lande skal respektere
lufthavne i grønland ser ordføreren det som en øget aktivitet fra amerikanernes side en anden ting ordføreren ønsker en
specifikt lave ud over hvad udenrigsministeren gør i dag
nordlige silkevej og eftersom kinesernes interesse i
medfinansiere lufthavnsbyggeri i grønland
at kinesisk interesse i at investere i arktisområdet
eller fordel ved kinesernes indmarch i de arktiske regioner i den her sammenhæng
som står foran os som kongerige og en del af arctic
udenrigsanliggender i grønland specielt når danmark
snakker med store lande og andre lande omkring arktis og mulige investeringer og militær og deslige
at grønland er til stede det har
i henhold til itilleqerklæringen
til at sidde med ved bordet når danmark diskuterer arktis og diskuterer militærbaser i grønland
vi ser også en oprustning fra russisk side og ikke mindst ser
den arktiske silkevej alt dette bliver ikke nævnt i rapporten hvad mener
af den store interesse vi ser
arktiske strategi være opmærksom på
er en del af i arktis det er godt at se at
og at danmark fortsat er aktivt involveret og endda er
formålet med denne redegørelse er at orientere om fremgangen i det konkrete arbejde i arktis med særlig vægt på udenrigs og geopolitiske dagsordner og det internationale
samarbejde
af nye tiltag eller visioner om hvad danmark kan få ud af en fremtidig indsats i arktis kongeriget danmarks strategi for arktis to tusind
tyve fokuserer såvel på håndtering af udfordringerne som på potentialerne i arktis
hører vi igen og igen om russiske militærpolitiske tiltag i det arktiske område
kommet oplysninger om at rusland nu genåbner og opruster en base
der er en faktuel oprustning i gang i det arktiske område hvilket blev slået helt fast med englands nylige udstationering af soldater i nordnorge alene med
den nye oprustning foregår både til lands
og i rummet og grønland er igen et brændpunkt i
eus arktiske politik og tilgang er en rettighedsbaseret tilgang det bør være det vigtigste redskab for at integrere støtte til oprindelige folk i eus gennemførelse
tredive dagsorden for bæredygtig udvikling
underinvesterer i arktis hvad gør regeringen for at sikre at fremtidige eu investeringer går til grønland
kongeriget er omfattet af biodiversitetskonventionen og arbejdet i arktisk råd med monitorering af biodiversiteten understøtter arbejdet under cbd
i havkonventionen ospar som omfatter
som ikke bliver nævnt i rapporten
det første danske containerskib har for nylig sejlet gennem nordøstpassagen det giver fremtidige muligheder for dansk
vil grønland gøre sig fuldstændig fri
tror jeg at grønland tager sin andel på det område