syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
ikke længere har et flertal bag sig her i salen fordi socialdemokraterne har valgt ikke at stemme for vores fælles forslag jeg har naturligvis også inden ministeren
forslaget er at ministeren under førstebehandlingen i sidste uge
tungtvejende grunde til ikke at imødekomme det forslag der lå for det er jo det
her i landet er strandet på jeg skal bare minde
om lovstramningerne i to tusind og tolv hvor man gav økonomien en sideordnet rang i forhold til den saglige behandling
nogen af de andre forslagsstillere har på noget tidspunkt givet udtryk for at her var tale om en vanvittig enkel problemstilling så derfor fuld respekt for at man har ønsket at bearbejde det her grundigt
en arbejdsgruppe jeg har bare ikke kunnet se at det var en fornuftig begrundelse for
ministeren har bebudet nedsat og så må vi tage en fornyet debat i den kommende folketingssamling
mens en lille hund tisser det må man sikkert ikke sige
har vi altså ment
sagtens kunne rummes inden for
har der været en meget klar tilkendegivelse fra dansk socialrådgiverforening hvis medlemmer jo sagsbehandler på det her område
flertal bag sig i folketingssalen det burde vel være sådan at det lige præcis var noget der styrkede en bevægelse i den rigtige retning
hundrede og fjorten stemmer for forslaget det tænker jeg ville lægge et naturligt tryk på regeringen jeg kan godt følge problemstillingen jeg synes vi har et fælles problem hvis vi mener at det er meget vanskeligt
træffe beslutninger i folketinget
når vi skal gøre det rigtig konkret når vi virkelig skal sætte retskrav igennem når vi virkelig skal sætte trumf
ud til yderligere udvalgsbehandling kommission hist op og kom herned så det er min bekymring men jeg forstår at der ligger et tilsagn fra socialdemokraterne om at vi så i fællesskab
den intention der lå i vores fælles forslag men jeg kommer ikke uden om at jeg ærgrer mig over at vi ikke
er at forældre der har særlige religiøse overbevisninger og deler en fælles livsanskuelse faktisk kan gå sammen og drive
jeg frygter at vi med det her lægger op til at man i virkeligheden berøver forældrene den fulde frihed de har
understrege enhedslisten mener naturligvis
skal hvile på demokratisk grundlag ingen tvivl om
overfortolkning af den nye tilføjelse
her udtryk for en grad af sindelagskontrol
der hedder at hvis man
har man fjernet grundlaget for at skolen kan modtage tilskud
det der er kernen i min bekymring og det som jeg også oplever er kernen
kan indgå driftsoverenskomst med
som er tilknyttet en virksomhed eller har aftaler om reservation af et antal pladser til børn og medarbejdere fra bestemte virksomheder
eksisteret de sidste tredive fyrre måske endnu flere år
kommunerne vælger at udlicitere en del af deres daginstitutioner indtil videre er der ikke udliciteret en eneste så det er jo ikke noget stort praktisk problem kan man sige og hvis man endelig vil have private institutioner så ligger det jo
i dag i lovgivningen at der kan etableres private institutioner som har den fulde råderet til at bestemme hvem der skal optages
det kan jo så eventuelt fra den pågældende institution være en beslutning at det skal rette sig lige præcis
mod medarbejdere på en given virksomhed
muligheden for at etablere dagtilbud med engelsk tysk eller fransk som hovedsprog
indskrænker man jo mulighederne fordi man lukker ned for mulighederne
for at etablere dagtilbud med andre hovedsprog så igen man åbner ikke nye muligheder man laver yderligere begrænsninger kort sagt
er der ikke meget der tyder på at lovforslaget kan bane vej for reelle forbedringer i forhold til de eksisterende muligheder på de to områder som loven sigter mod til gengæld
der være en betydelig risiko for
fokus på de muligheder som lovforslaget peger på for at etablere virksomhedsrettede internationale dagtilbud
har banet vej for en massiv social dumping på området og en svækkelse af den pædagogiske kvalitet og det er der simpelt hen ikke brug
kan være svært at vurdere omfanget af de problemer lovændringerne vil føre med sig
det her overhovedet vil få for området men jeg synes at
kunne være at vi udvidede den mulighed der allerede er i for at selvejende institutioner kan reservere pladser til medarbejderbørn at vi laver en fælles overvejelse om at følge den anbefaling der ligger fra
etablere enten hele institutioner eller grupper inden for de eksisterende institutioner som kunne modtage børn
sprog hvis vi gjorde det hvis vi udnyttede de muligheder der er er i de offentlige de kommunale institutioner
ville vi dermed få etableret nogle
tilbud som var rigtig gode som havde meget fleksible muligheder og som havde det i sig at man var sikker på at de vilkår der
gældende for børn og for ansatte
fuldt ud levede op til de kvalitetskrav og de overenskomstmæssige forventninger vi har til vores dagtilbudsområde i dag så med det er
to lovforslag
karakterræs i folkeskolen
i høj grad fremstå som uoverskuelige for elever og forældre må man da gå ud fra når man læser høringssvarene og det vil stille meget store krav til en uu vejledning
arbejder i øjeblikket med langt færre ressourcer
de relativt mange unge som skal have individuel vejledning det er samtidig synes
jeg stærkt beklageligt at man med ændringen bringer elever i folkeskolen i den situation at de kan betragtes som ikke at have bestået folkeskolen
børne og kulturcheferne bemærker i deres høringssvar et afgørende brud med hele den danske skoletradition
vil blive ganske hårdt ramt
en betydelig indskrænkning i antallet af studieretninger
ville blive åbent for dispensationsmuligheder når vi nu ser den konkrete lovudformning
at det bliver meget snævre rammer der bliver for dispensationer hvad der også ligger rigtig mange bemærkninger om i høringssvarene vi synes ikke at det er fornuftigt at man gør matematik
obligatorisk for det store flertal af gymnasieeleverne vi bryder os ikke om at prøvekaraktererne på grundforløbet nu skal tælle med i det samlede eksamensresultat vi synes
de lange videregående uddannelser og det gælder de nye muligheder der er for optag på hf direkte fra niende klasse
det er rigtig ærgerligt fordi vi
positive over for
forslag der ligger om indførelse af projekt og praktikforløb
fremover kan komme ind på hf direkte fra folkeskolens niende klasse så deler vi den bekymring som ikke mindst repræsentanterne fra erhvervsskolerne giver udtryk for
står vi over for en uhyre problemfyldt reform jeg tror at der meget hurtigt vil vise sig et behov for at den må ændres igen
jeg antager det er fremgået
højt gymnasierne
overordnede målsætning om over en årrække
faktisk kan realiseres og skulle det alligevel være tilfældet
vil det være meget langt fra at løse det egentlige behov for praktikpladser det er jo sådan at der er formuleret en målsætning om
at tredive procent af en ungdomsårgang får en erhvervsuddannelse det er jeg fuldstændig enig i men det betyder altså at praktikpladsbehovet er langt langt større end det der er den overordnede målsætning vi mener
trepartsaftalens målsætning vi mener at det kortsigtede mål
på den ene side er meget lidt ambitiøst og på den anden side også er meget uklart for man skal bemærke
hundrede pladser skal ses i forhold til niveauet for to tusind og seksten som vi jo af gode grunde ikke kender endnu de på den ene side uklare og på den anden side
afspejler meget godt de lovgivningsmæssige redskaber der skal anvendes for at nå målene
meget fornuftigt at man bruger økonomiske incitamenter til at belønne de arbejdsgivere der opretter flere praktikpladser
omvendt straffer de arbejdsgivere økonomisk der ikke løfter deres del af arbejdsgivernes fælles forpligtelse til at skaffe flere praktikpladser de beløb der er aftalt i trepartsaftalen
er bare efter enhedslistens opfattelse alt for små
er vi svært bekymrede for at de betingelser der opstilles for at udløse en bonus er alt for kringlede og måske i sidste ende kan vise sig sammen med med den
komme til at påvirke praktikpladsantallet
vi mener derfor at det er utrolig vigtigt at følge udviklingen tæt
er klar til hurtigt at ændre på konstruktionen hvis den
vi altså af den opfattelse at trepartsaftalen er langt fra
løse praktikpladsproblemet men jeg
som flere andre talere har været inde på
det beløb som man kunne få i skoleydelse er det ikke en
bekymring hos dansk folkeparti
får en god vej ind i uddannelsessystemet via produktionsskolerne som nu enten må
underminerende i forhold til hele skoleformens pædagogiske grundlag og det skaber en
ganske betydelig risiko for at en del af de unge som
i fremtiden kommer til at fravælge produktionsskolerne fordi de ikke kan få deres økonomi til at hænge sammen jeg synes det gør det klart at vi står med et lovforslag der kan vise sig at få nogle konsekvenser som
helt åbenlyst strider imod den ambition
det skaber i kraft af hele den pædagogik der er på skolerne det at det er baseret på
en ny motivation hos rigtig mange unge som ellers for manges vedkommende er karakteriseret ved at de er dødhamrende trætte
deltager i en produktion netop det at eleverne
udfører et stykke arbejde er jo også lige præcis den gode begrundelse for
ikke giver mening at tale om at skoleydelsen
til et su niveau og med den debat der lige har været her i salen
fuldstændig grotesk hovedargumentet
når det viser sig at vi ikke engang er i stand til at få et klart svar på hvorvidt harmoniseringen skal gentages hvis man sænker su niveauet
livet på produktionsskolerne adskiller sig jo fuldstændig
man bliver trukket
kan i hvert fald blive trukket som fraværende
del af den pædagogiske metode og man har har kun ret
fungerer skolerne på arbejdsmarkedslignende vilkår og derfor er det
sige både herude på slotspladsen i dag og i går eftermiddags foran undervisningsministeriet
læser de mange høringssvar der er kommet ind synes synes jeg det fremgår med al tydelighed at der er en kolossal bekymring for konsekvenserne af at skære
et er at det i sig selv
når det gælder fremtidige beskæftigelsesmuligheder og i bredere forstand deres muligheder for at få en god daglig tilværelse derfor er det
være en rigtig dårlig samfundsøkonomisk forretning der kan spares
samtidig virker det som jeg også bemærkede i mit spørgsmål til
om at overveje sagen endnu en gang når det ovenikøbet er sådan at man jo helt åbenlyst ikke er i stand til at argumentere for at der er tale om en reel harmonisering så snart vi snakker om
er suens fremtid så træk dog for
rapporten fra ekspertudvalget og hør hvad det er for
skaffer økonomiske incitamenter til eleverne
vi ikke er i den situation at man lige inden udvalget fremlægger sit forslag
en stor del af forsørgelsen fra produktionsskoleeleverne det kan vi simpelt hen ikke være bekendt
har peget på at et loft på to og fyrre kursusuger
vil give et økonomisk grundlag der kan sikre en rimelig undervisningsramme for skolerne og at såvel efterskoleforeningen som
frie skolers lærerforening peger på de to og fyrre uger som en acceptabel løsningsmodel på den baggrund
kan enhedslisten bakke op om regeringens forslag til et ugeloft
vi synes dog samtidig at det ville være rigtigt at imødekomme opfordring der både lyder fra efterskoleforeningen og fra lærernes organisationer om at lave en gradvis indfasning af loftet i betragtning af at det
hvis lovforslaget skal træde i kraft allerede fra næste budgetår det vil vi
forslag om i den videre proces
ordinære generelle fvu undervisning vi har også noteret os at
rådet for voksen og efteruddannelse
jeg vil dog nævne en enkelt ting som
ligger i forslaget opererer med en intern prøve og der peges i flere af høringssvarene på at det er et problem at at der lægges op til en prøve uden ekstern censur fordi
overvejelse om at et centralt censorkorps på fire fem personer
ligger jo en meget begrænset udgift
for ministeren og for os i udvalgsarbejdet om ikke det vil være rigtigt at den type af kvalitetssikring som foreslås
idé som det fremlægges her at udbrede indsatsen til også at omfatte de ældste klasser i grundskolen så vi sikrer at det er alle unge
på disse uddannelser der stifter bekendtskab med og inddrages i en
dialog om principperne og i en dialog om hvordan man navigerer på de sociale medier det vil sige at vi
tilslutte os at det etiske kodeks gøres til
obligatorisk arbejdsredskab men jeg synes samtidig at det er rigtig fornuftigt at der er
jeg vil i den forbindelse godt understrege at vi sådan set er enige med en række af de foregående talere om at det er vigtigt for os at uddannelsesinstitutionerne
får relativt frie rammer til at fastlægge hvordan der konkret skal arbejdes med problemstillingen på de enkelte uddannelsesinstitutioner så det tilpasses de enkelte uddannelser og så det tilpasses elevernes aldersniveau som jo adskiller sig
fra ungdomsuddannelserne og over i folkeskolens afgangsklasser
at vi får lagt vægt på
er overbevist om at skal det her virke og ikke bare forekomme som som noget
det obligatorisk at arbejde
en problemstilling der hedder at dermed griber vi ind i
metodefriheden på uddannelserne
jeg ikke læst forslaget jeg jeg har læst det sådan at
at man på alle de nævnte uddannelser skal beskæftige sig
etiske kodeks men at der sådan set lægges op til en stor frihed
hvordan man forvalter det hvis jeg har ret i i den
derfor vil jeg afslutningsvis sige at enhedslisten kan støtte forslaget og jeg nåede lige at veksle ord med en af kollegaerne fra socialistisk folkeparti og fra dem skulle jeg hilse
lignende niveau og når man så kigger på forslagets indhold er der ikke tale om harmonisering det er jo en underlig underlig form for harmonisering
indføre et nyt beløb som ikke er det samme som
at man vil modtage en ydelse der for
er højere end den de ville være berettiget til i et su system mens andre vil modtage en ydelse der er lavere end
være hvis regeringen skulle komme af sted med hvad vi ikke håber en en reduktion af suen
at man forestiller sig at man harmoniserer videre i forhold til skoleydelsen det har vi ikke fået noget klart svar på så så derfor vil jeg sige at
for de unge på produktionsskolerne der er to
er det meget tydeligt signal vi har fået fra ledelser og lærere om
det er ikke sådan at vi i enhedslisten altid elsker sanktionsmidler men det
sanktionsmiddel at man kan trække
anses af skolerne som et meget værdifuldt pædagogisk instrument
for rigtig manges vedkommende er trætte af både skole og arbejdsliv og derfor
en lidt mere håndfast tilgang end vi normalt synes er særlig
mange vil fravælge produktionsskolerne
jeg vil også godt opfordre regeringen til
til alle de røster der er kommet i den her sag jeg havde fornøjelsen af at være ovre og drikke kaffe med den nye minister så sent som for et par dage siden hvor det igen blev bekræftet
den ekspertgruppe som skal komme med et bud på produktionsskolernes fremtid kommer med sin rapport i midten af januar
kommer der en rapport fra et udvalg regeringen selv har nedsat der vil give et bud på hvad vi vil fremover med produktionsskolerne og så er det da fuldstændig rablende
her lige inden jul fastlægger en forringelse af skoleydelsen som alle i produktionsskoleverden siger
vil betyde en massiv forringelse af muligheden for at drive produktionsskole i fremtiden så jeg støtter fuldt og helt at vi trækker forslaget tilbage i udvalget
de mange røster der er i den her sag ude fra produktionsskolerne og trække forslaget tilbage så må vi se om vi kan diskutere et nyt forslag på et helt anderledes sagligt og ordentligt grundlag når der ligger en rapport
lovforslaget her lægger regeringen op til en række forskellige ændringer af folkeskoleloven
tidligere undervisningsminister fru ellen trane nørby umiddelbart efter sin
et eftersyn af inklusionslovgivningen fra to tusind og
og fortsat giver ganske store problemer i folkeskolen og det er vores opfattelse at
en fuldstændig mekanisk og uanvendelig tilgang til at styrke
specialundervisning derfor har har vi
at der blev lagt luft til seks og halvfems
med en understregning af at der nu skal tages udgangspunkt i det enkelte barn frem for en procentmålsætning og at det er udmærket
at det nu følges op af ændringer der præciserer at undervisningen skal tilrettelægges så den også tilgodeser at alle elever udvikler sig socialt og trives i skolens faglige og sociale fællesskaber
præger undervisningen og præger mange læreres opfattelse af hvad der skal foregå i skolen
men jeg har noteret mig at der er sket en række
det blandt andet er blevet efterspurgt af
tydeliggøres ansvaret for at den enkelte eksterne underviser har tilstrækkelige undervisningskompetencer og er i stand til at indfri målene for fagene så dermed mener vi
at der ligger en imødekommelse og en fin tilretning
udkast til lovforslag vi synes det er rigtig godt at der sker en
om elevers læsevanskeligheder kan skyldes ordblindhed og vi er tilfredse med at forældrene nu også får
retskrav på at der gennemføres en ordblindetest for barnet der er desværre ingen tvivl om det er jeg i hvert fald ikke i tvivl om at indsatsen i forhold til ordblinde elever på nogle skoler ikke er god nok går man ind og kigger
springer det voldsomt i øjnene at kommunerne kun fik medhold i fjorten procent af de sager der blev indbragt for klagenævnet og at man gik ind helt konkret og
er en gigantisk mængde af sager der indbringes nej det er det ikke
sag som kommunerne faktisk afgør i overensstemmelse med lovgivningen det er et gigantisk problem så derfor vil vi sige at det er rigtig positivt at man foretager den her ændring det er rigtig vigtigt at man også tager initiativ til at skolerne i endnu højere grad
lever op til lovgivningen lovforslaget
de skiftende skemaer til udtalelse når det er sagt
de bemærkninger til lovforslaget gør nu ikke andet end at vi synes at det konkrete det konkrete forslag til ændring er fornuftigt
er et stærkt fokus på de mindste børns sproglige udvikling vi er enige i at det generelt
for børns sproglige udvikling at de kommer i daginstitution eller i dagpleje vi mener det kan have en
særlig positiv betydning for sprogudviklingen hos børn at
komme i dagtilbud hvis deres forældre
og derfor tænker vi det er rigtig vigtigt at der ude i kommunerne er en
og vi tror det er rigtig vigtigt at
tænker et meget tæt samarbejde mellem den kommunale sundhedspleje og dagtilbuddene
den maksimale støtte og motiveres maksimalt til at anvende dagtilbuddene hvad enten det er daginstitution eller dagpleje men
modstandere af indførelsen af tvangen og sanktionerne da de blev indført for nogle år siden og vi kan heller ikke støtte udvidelsen af ordningen der lægges op til med det foreliggende forslag jeg vil sige at vi synes
er sympatisk at der ikke længere skal skelnes
forældre begge er i beskæftigelse
hvor enten moren eller faren ikke er i beskæftigelse vi synes det er rigtig fornuftigt at de ligestilles men hverken udvidelsen fra femten til tredive timer
også at omfatte de to årige børn er vi tilhængere af hvad angår de private pasningsordninger
der drejer sig om at fremme børnenes trivsel sundhed udvikling og læring de skal
to der handler om at give børn omsorg og understøtte det enkelte barns alsidige udvikling og selvværd og bidrage til at sikre en god og tryg opvækst
skal tre der drejer sig om at fremme børns læring og udvikling af kompetencer
en snert af noget ubehageligt i det her lovforslag og jeg synes langt hellere man skulle have gjort det at man gik
til private pasningsordninger sikrede sig at de skulle opfylde nøjagtig de samme kvalitetskrav som de kommunale og selvejende dagtilbud
at vi fik en dagtilbudslovgivning der omfattede alle pasningsordninger inklusive de private endelig vil jeg sige at jeg finder det ejendommeligt at der med forslaget stilles krav til forældrenes
for at få tilskud til at passe egne børn dog er man eu borger stilles der ikke et sådant krav så alt i alt
jeg synes det er et både rodet og inkonsekvent forslag der bliver lagt frem vi er helt uenige i tvangs og sanktionselementerne
værdier der er nævnt i formålsparagraffen
ikke vigtige i forhold til de her børn hvorfor er det lige præcis demokrati og medansvar
simpelt hen ikke jeg forstår simpelt hen ikke at ministeren ikke har sagt
forhold til de private pasningsordninger lad os nu få kvaliteten op og når vi snakker
om at styrke arbejdet med sprog
var det da som minimum fornuftigt at det der i dagtilbudsloven handler om sproglig udvikling
også var noget man beskæftigede sig med i de private pasningsordninger
det var dengang et relativt begrænset antal ordninger og de fik aldrig rigtig noget gennemslag
men da vi fik lovgivningen tilbage i to tusind og fem som der også refereres til i
kom der for alvor gang i privatiseringen fordi det blev muligt at trække et overskud ud af institutionerne det har betydet at vi over et tiår har set en massiv vækst i antallet af private institutioner
noget i retning af fem
det bevæger sig hele tiden og vi er i enhedslisten
bekymrede for at den udvikling vi har set både i sverige og
store velfærdskoncerner i stigende omfang overtager offentligt drevne institutioner og trækker penge ud af dem
herhjemme indtil videre vil jeg sige
angår personalets løn og arbejdsvilkår
når vi diskuterer det her spørgsmål
selv om de ikke har indgået overenskomst og faktisk følger de vilkår der er i overenskomsterne
i hvert fald sørger for at de pågældende ikke får indbetalt pension
et rigtig stort problem jeg vil godt nævne at det jo ikke kun er de overenskomstmæssige forhold der er problemet
det er fornuftigt at vi diskuterer det for sig her så jeg synes
et glimrende forslag at stille på den måde men når vi snakker
er det jo ikke kun ved at forringe løn og ansættelsesvilkår men så er det jo også ved at presse normeringerne at der kan tjenes penge på institutionerne så derfor har vi også problemer der rækker ud over
det der er genstand for vores diskussion i dag og det betyder at de private institutioner ikke bare trykker de ansattes vilkår
som andre vist har nævnt her under debatten
men altså man skal bemærke at løn og ansættelsesvilkår og ringe normeringer ikke kun er et personaleanliggende
folketinget vil påtage sig kompetence til at bestemme over forhold som rettelig bør bestemmes af arbejdsmarkedets parter men jeg fornemmer det sådan at det er der i hvert fald mellem enhedslisten og sf ikke nogen uenighed om
har en fælles forståelse og så vil vi kunne støtte forslaget
op statistisk hvordan det ser ud men jeg ved fra den store københavnske pædagogiske fagforening
også fra mange lønstatistikker over personale på private institutioner jo
ringere aflønnet og har dårligere pensionsforhold
uddannelsesinstitutioner det er vi
tvivl om at personalet ude i vores dagtilbud i uddannelsessektoren hver eneste dag gør en stor indsats for at sikre en god trivsel og for at sikre et godt undervisningsmiljø for børnene og for de unge
synes jeg det springer i øjnene at alt for mange ikke desto mindre har oplevet at være udsat for mobning at alt for mange ikke trives
at der er alt for mange af de unge som føler sig ensomme i hverdagen sådan
skal det simpelt hen ikke være
som ligger fra de seneste års forskning på området nemlig at mobning først og fremmest er et gruppefænomen det er ikke et problem der isoleret set kan hægtes op på enkeltindivider mobning
opstår der hvor der ikke er tryghed i fællesskabet og derfor
mod digital mobning
hæfter jeg mig på samme måde ved at der er en betydelig modstand fra mange af høringsparterne især mod etableringen af en klageinstans og lige så klart som man kan se at tilslutningen
forslaget er fra de forskellige elevorganisationer lige så klart kan vi konstatere at modstanden er fra en række organisationer og fra stort set hele
etableringen af en klageinstans men jeg vil ikke lægge skjul på at det bekymrer os at der er så mange høringsparter som
advarer mod ordningen derfor glæder jeg mig ligesom andre ordførere allerede har gjort det over at der er indbygget en
relativt kort frist for evalueringen men jeg vil samtidig opfordre ministeren og parterne
at overveje om vi ikke skal indføre en
i forslaget jeg tror signal hvis der skabes en sikkerhed for at den evaluering der skal foregå også vil danne grundlag for en forhandling og at der dermed også vises en åbenhed over for
de bekymringer man giver udtryk for i
meget klart fra folketingets side
så er indstillet på at lytte til det
igen medmindre man ved en forhandling aftaler så at sige at forny den eller revidere den jeg tror det kunne være et godt signal om at vi på den ene side følger forslaget om at lave en klageinstans
at vi sikrer retssikkerheden for den enkelte elev
vi lytter til deres bekymringer endelig vil jeg sige om
økonomiske sanktioner at det synes vi faktisk er
jeg forstår godt intentionen med det
kan vi tilslutte os forslaget fra ministeren men vi ser meget gerne at der tilføjes en solnedgangsklausul sådan
andet klagenævn på skoleområdet altså det
to og tyve procent af de afgørelser de har truffet fordi indsatsen ikke har været god nok i
til ordblinde børn og den ikke har været god nok
til specialundervisningen kan det ikke
selv om vi har tiltro til at personalet og ledelsen er dygtige
den her sidste udvej som flere af ordførerne
også har spurgt til
i hvert fald hvis man stoler på klagenævnets afgørelser man kan sige at vi
tiltro til at sikkerhedsorganisationen på arbejdspladsen sørger for at arbejdsmiljøet er i orden har man ikke desto mindre også en mulighed for at for at
bare sige at det jeg synes er vigtigt
for en bredere dialog ikke bare med ordføreren men også med med resten af partierne for jeg tror det er vigtigere at vi prøver
at finde en fælles holdning og en fælles tilgang og have en dialog om det her end at skyde hinanden i skoene
som overhovedet muligt kritikken
haglet ned over de nationale test lige siden de blev indført og årstallet to tusind og ti blev nævnt i en ordførertale for lidt siden så jeg tænker at vi
være enige om
erfaringerne med testene er så omfattende at det ikke vil være rimeligt
almindelige startvanskeligheder vi har hørt en
massiv kritik fra lærerne og
undervisningsudvalget i efteråret
forskningsverdenen hersker en meget kritisk holdning til testene når man læser den
forskningsrapport fra aarhus universitet
får man et klart billede af hvor problematiske de nationale test opleves af et flertal af landets lærere de giver udtryk for at
nationale test bidrager til at dygtiggøre eleverne til gengæld konstaterer de som det allerede har været nævnt i debatten
ikke kan stå alene er særlig betryggende
stå alene det skal retfærdigvis
hele vejen rundt at de vurderinger
ligger fra landets skoleledere i den samme forskningsrapport er mindre kritiske end lærernes men kigger man på rapporten
se at der også blandt lederne er en udbredt opfattelse af at de nationale test har flyttet fagene i en uheldig retning der tegner sig alt i alt et billede af de nationale test der
hvem vi egentlig vil bevare de nationale test for for hvis skyld skal vi bevare dem det er åbenlyst ikke for elevernes da de ikke bliver dygtigere men tværtimod bliver mange kede af det
åbenlyst ikke for lærernes for de siger meget klart at ikke kan anvende dem jeg havde måske lidt ondskabsfuldt nær det for forligskredsens skyld vi skal bevare dem
at enhver forælder der har været til en forældresamtale der tager afsæt i de nationale test har været glad for det altså
oplevet meget dygtige og engagerede lærere med hvem jeg meget gerne ville have en samtale om deres vurderinger ud fra den konkrete undervisning og livet i skolen men hvor det har været absolut uinteressant at drøfte noget på baggrund af de nationale test
og jeg tror ikke jeg kan være den eneste jeg tror det er en udbredt opfattelse blandt forældre
overbevist om at det vil være rigtig godt for
folketinget i stedet for at holde fast i nogle obligatorisk test som åbenlyst ikke virker efter hensigten i stedet for åbner for en proces hvor folkeskolens parter sætter sig sammen med nogle af skolens praktikere og folk fra
og udarbejder et helt nyt bud på hvad der kan sættes i stedet for de nationale tests det synes jeg ville være en konstruktiv måde at komme videre på
hvis vi kunne give dialogen det afsæt at vi her i folketinget beslutter
de skoler der på trods af min og andres skepsis
de skoler der åbenlyst ikke synes de giver mening
til ikke længere at bruge de nationale test
har adgang til både almindelige videregående uddannelser og til erhvervsuddannelser og at de vel og mærke har adgang til det uden diskrimination og på lige fod med andre det indebærer bla
der skal sikres ordentlige økonomiske vilkår for de pågældende
unge med handicaps mulighed for at påtage sig erhvervsarbejde ved siden af deres uddannelse meget begrænset derfor er det rigtig godt
og ovenikøbet i god overensstemmelse med handicapkonventionen at det er muligt for studerende med handicap
modtage et handicaptillæg
når de går på en videregående uddannelse til gengæld
at unge der går på en erhvervsuddannelse ikke har en tilsvarende ret til et handicaptillæg på deres uddannelse
den unge med handicap der går på en erhvervsuddannelse er ringere økonomisk stillet end den unge med handicap der
på en erhvervsuddannelse der er tale om
meget vanskeligt ved at se
op til at fjerne forskelsbehandlingen så unge med handicap der går på en erhvervsuddannelse
ligestilles med unge der går på en videregående uddannelse og det er vi
fuldstændig enige i og vi bakker derfor
om forslaget hvad finansieringen af forslaget angår
var det måske noget forudsigeligt at vi ville få en
debat om den der er åbenlyst en knast omkring finansieringen jeg skal ikke foregribe den diskussion
lidt senere i dag vi er enige i at der er store problemer i den måde hvorpå udgifterne til su til vandrende arbejdstagere er eskaleret det vil vores ordfører på området komme nærmere ind på så vi deler helt bekymringen jeg tror til gengæld det
hvis det er en reel knast i forhold til at få løst
problem hvis det er sådan at der ikke kan samles et flertal bag det her forslag alene under henvisning til at det
strider mod de aftaler vi har lavet i eu eller
er andre finansieringsformer for jeg synes at formålet med det her
politiske uoverensstemmelser der er om hvordan vi håndterer hele su området i forhold til den domstolsafgørelse der er faldet
ved det problem der er med suen i forhold til vandrende arbejdstagere det har vi en drøftelse af senere
også skal træffes beslutninger i den forbindelse
opnås flertal for et sådant forslag og derfor synes vi det er rigtig vigtigt at det ikke bare ender ud i ingenting på grund af
at finansieringen foregår på den måde jeg vil bare
den sikre vej til ikke at få vedtaget det her forslag som det umiddelbart ligger
derfor er vi enige
suen i forhold til vandrende vandrende arbejdstagere vi synes til gengæld det ville være rigtig dumt bare at rende panden mod en mur
er visiteret til nul timers ledsagelse sådan at den tilkøbsmulighed der indføres her
fordi borgeren skal betale for ledsagelse på ferie fra dag et er ordføreren enig i herre orla havs udlægning af det hul
her måde bliver omfattet af en fuld brugerbetaling for ledsagelse er det sådan
at ordføreren vil være med til at lukke dette hul det er jo naturligt at gøre det når man nu har lovgivningen oppe det er jo gerne dér man kigger på om der er problemer vil ordføreren være med til
der helt konkret sikrer at man ikke kan komme i den situation at borgeren skal betale sin ferie fra dag
at der så vil være kommuner hvor der
hvis funktionsnedsættelsen er så stor at man har brug for to hjælpere
det dobbelt så dyrt for borgeren at få ledsagelse på sin ferie som hvis man kun har brug for en enkelt ledsager
et indsatskatalog der vel hånden på hjertet bare var en ny udgave af forslaget om
en tilbudsvifte fra de forhandlinger der fandt sted om voksenbestemmelserne for et par år siden det ville have betydet at en stor gruppe af borgere med handicap havde mistet nogle af de
det var ret åbenlyst at
redskab til at reducere udgifterne på handicapområdet sådan som
skulle finansieres gennem kommunale besparelser
under forhandlingerne fik etableret et flertal der kunne forhindre
til gengæld synes jeg det er beklageligt
de udgifter der så er forbundet
finansieres over satspuljemidlerne det synes vi i enhedslisten
uholdbar måde at finansiere lovgivningen på når det er sagt
men jeg vil dog også sige at jeg synes det er værd at pege på sådan som også i hvert fald en enkelt anden ordfører har gjort det
at der er flere alvorlige mangler i forslaget forslaget om at indføre en
den daværende socialminister kom med under forhandlingerne til gengæld synes
af fjorten ugersvarslet og jeg synes samtidig som det også blev påpeget her for lidt siden fra talerstolen at det burde være sådan at det var en forpligtelse for ankestyrelsen
at ankestyrelsen ikke inden for en fjorten ugersperiode havde færdigbehandlet en sag
intentionen med at erstatte et egentligt forslag om opsættende virkning
kommer til at omfatte overvågning af borgere
varslet på fjorten uger og den manglende medtagning af overvågning i § fem og halvfems stykke tre er noget
selv om forslaget er pakket ind i pæne ord og hensigter det er det
det kan man jo læse af lovbemærkningerne at der henvises til ankestyrelsens principafgørelse hvad det her angår men hvis man reelt ønskede at sikre borgerne en minimumsrettighed kunne man bare skrive det ind i loven
principperne i dansk handicappolitik at indføre brugerbetaling for ledsagelse men det bliver faktisk endnu mere alvorligt når man kigger på det konkrete indhold af forslaget for det første
tale om at det bliver tordnende dyrt for den enkelte borger så dyrt at der vil være rigtig mange der ikke kan benytte sig af ordningen
vi forhandlede spørgsmålet og jeg var jo med i forhandlingerne det meste af vejen
fremlagt beregninger der sagde at det gennemsnitligt ville koste den enkelte borger
kroner at få ledsagelse på ferie hvem forestiller man sig kan betale det nu tror jeg så nok
men lad os sige at det kun koster kun koster tyvetusind
kroner om ugen så siger det vist sig selv at der vil være en hel del borgere i vores botilbud der ikke kommer jævnligt på ferie og at der vil være borgere i den store gruppe af unge som er
den nye førtidspensionsordning fra to tusind og tre og frem som aldrig nogen sinde vil kunne komme på ferie efter den her bestemmelse for det andet
er vi i enhedslisten stærkt bekymrede for at indførelsen af tilkøbsordningen direkte vil forringe mulighederne for ledsagelse for nogle borgere så de i praksis stilles ringere end de er
vi frygter at en ny mulighed for at opkræve betaling fra borgerne vil betyde at
kommuner der i dag har afsat et rimeligt budget
at man tilvejebringer en ny mulighed for nogle få til at købe sig
man åbner døren for at langt hovedparten
fra botilbuddet og vi risikerer at omkostningerne simpelt hen er så dyre at deres
mulighed for ledsagelse på ferie er blevet dem frataget
i praksis deres mulighed for at komme på ferie i det hele taget alt i alt
synes jeg det er et rigtig skidt forslag man har produceret
men rigtig skidt for de mange og derfor skal jeg opfordre partierne der står bag forslaget og det gælder jo alle folketingets partier undtagen enhedslisten til at overveje om man nu har fundet en rigtig løsning
opfordre til at man trækker i nødbremsen kalder l en hundrede og en og halvtreds tilbage og nøjes med at vedtage l en hundrede og halvtreds og så lad os få l en hundrede og en og halvtreds tilbage til ny
en lille gruppe af borgere der har råd til selv at betale for ledsagelse på bekostning af borgere der ikke har råd
kan risikere at få deres forhold forringet mener jeg er i strid med den måde vi normalt tænker velfærdssamfund på så der er ikke tale om nogen gidseltagning her der er tværtimod tale om en politisk intention om at vi lader de mange
vi har kunnet se en bevægelse efter kommunalreformen
er blevet noget der finansieres af den enkelte
er noget af et spænd og det
regner på i socialministeriet det skal jeg gerne indrømme
om det nu bliver de firs eller de to hundrede og fyrre million
lægge ind i vores ændringsforslag behandler vi nærmere og spørgeren kan være tryg ved
et passende beløb og igen kan spørgeren være helt tryg ved at vi nok skal finde en fornuftig finansiering det kunne for eksempel være inden for skatteområdet
det helt berettiget jeg forstår jeg forstår det sådan set godt
sammen med at det var noget borgerne tidligere
visiteret til via deres botilbud ledsagelsen
nogle få nemlig dem der har råd til selv at betale det synes jeg
det er jo ikke fordi vi ikke under nogen borgere at komme på festival eller ferie eller hvad ved jeg
har et fælles ansvar for at skabe finansiering så alle har muligheden og ikke kun dem der
hvis denne ret skal være forbeholdt dem der
hvordan det forholder sig med indtægten for unge der har fået førtidspension efter to tusind og tre hvordan skulle de kunne betale for en uges ferie når socialministeren mener
og dermed får vi en urimelig forskelsbehandling derfor
kan komme til at betale for ledsagelse fra dag et
blot høre ordføreren om ikke
vil overveje at støtte et ændringsforslag fra enhedslisten om at man i
så man er helt sikker på at der ikke er borgere der kommer i den situation at de alene har mulighed for at få ledsagelse på ferie
af en minimumsbestemmelse det findes jo det det er meget klart defineret men lige præcis i bekendtgørelsen om ledsagelse er socialpædagogisk ledsagelse jo undtaget det vil sige at de borgere
undtaget fra de minimumsbestemmelser der er i dag hvad er det der teknisk set gør det vanskeligt at fastsætte et minimum her når man kan gøre det for mennesker med et fysisk handicap det forstår
men jeg er nu engang bekymret for at at der er kommuner som vil spare på
er der vel heller ikke noget problem i at vi at vi så går ind og laver en bestemmelse der sikrer
altinget fra formanden for lev at der laves et
tilsyn der sikrer at borgeren
udnytter den ret som ankestyrelsens afgørelser har givet til at få ledsagelse
er der vel ikke noget problem i at indføre et tilsyn som
jeg nu ville høre var at
den ledsagelse der hidtil er sket i tilbuddene er ordføreren så ikke enig i at den sikkerhed har man faktisk
når der ikke ligger en minimumsbestemmelse når
at der er et hul i lovgivningen når man kan visitere til nul er der så ikke tale
om at vi har det problem at vi netop
tilsyn der sikrer at man faktisk også gør det men det andet jeg vil spørge ordføreren om er den her konstruktion
større funktionsnedsættelse
betaling er det ikke en meget mærkelig konstruktion der er lavet
en så vidtgående funktionsnedsættelse at hun har brug for mere hjælp
er det ikke en fuldstændig skævvridning
jo større et handicap du har desto større skal din brugerbetaling være er det ikke også noget der kan kigges på i den videre lovbehandling
som ikke havde afsat en krone til socialpædagogisk ledsagelse så har jeg jo ikke givet udtryk for at det var snyd for det er jo sådan jo sådan
at man benytter sig af det her til at sænke serviceniveauet og mener ordføreren at der med det her er nogen som helst garanti for at kommuner ikke kan sænke serviceniveauet
og det vil sige at så betaler den enkelte borger fra dag et
vil ordføreren så tage initiativ til at der skabes den sikkerhed at der er noget at lægge tilkøbet oven i
koster et par og fyrretusind for en uges
pensionen er tildelt efter
for at betale ledsagelse og hvor mange
er ministeren ikke enig i at det faktisk har en stærk selvforstærkende virkning
bevægelse der er væk fra de mindre lokalsamfund
til hele vores landdistriktspolitik
at gøre noget nyt for at fastholde den lokale
for offentlige midler kan fortsætte skolen bare den er privat men hvis et flertal af alle de vælgere der bor i et givent skoledistrikt mener at man skal føre folkeskolen videre
ikke en underlig modsætning mellem de fås mulighed for at bevare en skole
det er lige præcis på skoleområdet for de forældre der er i den situation som vi taler om her hvor man lukker en en lokal folkeskole
retskrav på at kunne oprette en fri skole med offentligt tilskud og når det nu er sådan at det kommunale selvstyre allerede er anfægtet hvordan kan det så være at ordføreren mener at en mindre
kan tage et privat initiativ for offentlige midler mens et flertal af den lokale vælgerbefolkning i skoledistriktet
som handlede om skoleforholdene i tønder og jeg skal ikke gøre mig til ekspert på skoleforholdene i tønder
er at en række af de skolelukninger der fandt sted
i de lokale børnetal det er logik men til gengæld virkede det også stærkt selvforstærkende
fra de pågældende områder hvis den løsning enhedslisten peger på ikke er den rigtige hvad er så ordførerens bud på
område i en kommune kan træffe beslutninger der genererer ekstraudgifter for fællesskabet jeg synes det er
en reel problemstilling men men hvorfor
hvis det er sådan at forældre genererer ekstraudgifter for en kommune
det er sådan at ordføreren mener at man skal lukke for den mulighed jeg mener det heller ikke selv men er det ikke den
stor betydning det er min oplevelse
jeg har ikke statistisk belæg for den men det er min oplevelse at når der dannes friskoler
skabes der en vis opsplitning af børnene
hvis man bevarer den lokale folkeskole
borgerne bedre muligheder for at fastholde den
jeg har i de spørgsmål jeg har stillet til nogle af ordførerne
hensyn til børnene og forældrene i lokalsamfundene
muligheden for et fungerende lokalsamfund som jo svækkes voldsomt hvis
børnefamilierne flytter væk og hvis det bliver umuligt at
et forslag om at man per definition ikke kan lukke lokale folkeskoler altså der vil ubestrideligt være faglige og saglige begrundelser i nogle kommuner for at gøre det
udfordres i hvert fald det flertal der måtte ønske at lukke en folkeskole
til argumentationen for at lukke
en formulering af ønske om
transportmuligheder fra det pågældende lokalsamfund og ind til den nærmeste skole
ikke skal få ødelæggende konsekvenser for lokalsamfundet så det her
jeg vil sige at jeg har den fulde forståelse for at forældre i i et lokalsamfund hvor man lukker skolen selv tager
tv udsendelse i tv to her for
udgangspunkt i særlige værdier og pædagogiske holdninger som forældrene
at friskolen bliver en redningsplanke for de forældre der har råd
nogen redningsplanke for de forældre der ikke har råd
til deres barn i en friskole vi flytter dermed hele udgangspunktet for det at danne friskoler fra at være noget som tager udgangspunkt i holdninger og pædagogik til at være
redningsplanke i en situation hvor kommunen ikke vil betale det det koster at drive skole i lokalsamfundet
det vi foreslår er vist tydeligt nok det er noget som har eksisteret før det glæder mig
et element i vores folkeskolelovgivning der har sikret et lokalt demokrati
indtil nitten otte og firs det har muligvis været bølgerne fra kommunalreformen i nitten halvfjerds som har forskrækket nogle
skal have en ny af den slags og det fik vi jo så må vi hellere sørge for at der ikke er sådan en kedelig bestemmelse der giver borgerne alt for god mulighed for at trække i
kan sagtens forstå baggrunden for at man har gjort det jeg synes bare det er forkert og jeg synes
i en situation hvor vi altså har en mulighed for at
alle ordførerne jeg vil sige at de problemstillinger
kan være grundlag for at drøfte videre hvordan det her skal skæres
jeg skal bekræfte at det her med vilje er lavet som et åbent forslag for det der var den rigtige måde
lovgive på i nitten otte og firs behøver jo ikke at være det der fra ord til anden skal genfindes i en ny lovgivning på det her område
tanken om at give mulighed for at fastholde den lokale folkeskole
at drive den videre uden nødvendigvis til mindste bogstav vil
for ni og tyve elever i et mindre mindre øsamfund ud fra en rationel betragtning
perspektiv måske
etablere en rimelig skole og det er i hvert fald et perspektiv der kunne hedde det giver trods alt en bedre mulighed for at
drive en ordentlig skole for børnene end det at de skal transporteres over lange strækninger så jeg mener ikke det er enkelt og jeg mener at man i den lokale debat nøje må overveje
saglige i forhold til børnenes daglige skolegang
og det at man i virkeligheden kan drive en affolkning af et lokalsamfund videre så nej jeg mener ikke der er
kreds af forældre som jo kan råde over kommunens midler ved at træffe en beslutning bare i forældrekredsen og det kan medføre ulemper for økonomien i en skole
så kan man ikke lave klasser hvor man kommer tilstrækkelig højt op i klassekvotienten på naboskolen og så kan det føre til at den får et lukningsproblem
er helt med på at der er en problemstilling
at have en tilsvarende nødbremse hos flertallet i en vælgerbefolkning lokalt
de får et redskab til at kæmpe for at fastholde en
forberedelsestid mener ministeren ikke
at der er sket en sådan forringelse af forberedelsesmulighederne forringer det ikke kvaliteten af undervisningen
ikke nødt til på den ene eller den anden vis at få genetableret en bedre mulighed for at lærerne kan forberede
mellem en tårnhøj forældrebetaling og en meget kort
som vi skal have gjort noget ved og er det ikke et problem
kommuner der vælger at anvende folkeskolelovens § seksten b til at afkorte skoledagen ikke derved
genererer økonomi til
når det store store flertal af landets lærere mener at man med reformen har skruet en skoledag sammen
få dagen til at hænge sammen fordi man har finansieret de lange skoledage med en forringelse af deres forberedelsestid anerkender
finansieret med noget der svarer til et milliardbeløb af
lærernes arbejdstid det var jo sådan man tilvejebragte
på anden vis vil tilvejebringe det milliardbeløb der skal til for at lærerne kan få en forberedelsestid der svarer til den de havde før
problemet er jo at man finansierede folkeskolereformen ved at lovgive om noget der burde have været overenskomststof
lavere end den ville have været hvis man havde bevaret lærernes
forberedelsestid og det
os jo i en meget vanskelig situation hvis vi vil genetablere ordentlige vilkår for lærerne
er dansk folkeparti så indstillet på at finde de to tre milliard
ikke om hvorvidt dansk folkeparti vil være med til at lovgive om lærernes vilkår for at være meget tydelig
at skabe den økonomiske ramme
der forhandler vilkårene er i stand til at genoprette
det her område vil dansk folkeparti medvirke til at de forsøg også
reducerer undervisningstiden til at forbedre
der svarede fire procent af lærerne
en positiv indvirkning på de faglige kvalifikationer halvtreds
haft en negativ indvirkning på de faglige kvalifikationer så al respekt for mere bevægelse men antyder det ikke at der er et problem når lærernes vurdering er
altså har haft en udpræget negativ virkning på de faglige kvalifikationer er det ikke en undersøgelse der gør indtryk
efter folkeskolereformen det må antages at det i meget høj grad skyldes at forældrene ikke
i dyre domme for for
at der er ti procent af børnene der er blevet trængt ud af skolefritidsordningerne
midler de ressourcer der spares ved en afkortning af skoledagen ikke kan anvendes
så er der jo et slip
de yngste elever får fri en time tidligere
har man jo sådan set et problem med hvad man skal gøre af
til gengæld ikke løser det problem at
hvis det forslag som enhedslisten stiller som jo lige præcis skulle løse det problem som ikke er løst med
der spares ved at korte skoledagen
der kan sikre at det overgreb der fandt sted på lærernes forberedelsestid
skal sikre at der tilvejebringes økonomi hvordan hvordan gør vi det så og mit ærinde er
at afgøre hvordan midlerne skal bruges det er jo et overenskomstanliggende men det er jo indlysende
da man lavede folkeskolereformen hvis det her ikke er løsningen hvad er så løsningen på problemet med
har haft den tanke at det nok ville gå hurtigt over så må man vel sige at der har de taget grundig fejl
mente en procent en procent af lærerne
mange der mente det havde været en forringelse
mellem seks og halvfjerds procent og to og firs procent af lærerne at de lange skoledage var udtryk
læse at to og firs procent af eleverne i folkeskolen
forældrene ser det lidt bedre ud end det
er dog en og fyrre procent af forældrene som tilkendegiver en utilfredshed med de lange
rigtig mange der ikke bare nøjes med at svare på et spørgeskema
og har taget deres børn ud af folkeskolen
privat skoletilbud jeg er sikker på at
er tordnende upopulære det skal ikke
man altid kan sætte absolut lighedstegn mellem hvad der er populært og hvad der rent faktisk virker
det er jo et åbenlyst tegn på at de lange skoledage har påvirket både trivslen og læringen i negativ retning
bliver ved med at gøre
nytter kort sagt ikke at man bare lukker øjne og ører
den baggrund synes jeg det er rigtig fornuftigt at
ministeren har lyttet til
forsøg i gang med kortere skoledage
virker fuldstændig udsigtsløst bare at insistere på at der skal falde ro over folkeskolen selv om problemerne ikke er løst det er desværre ikke nogen
enkel opgave at finde vej ud af de problemer som
folkeskolen befinder sig i jeg vil også understrege
at problemerne alene hænger sammen med skoledagens længe
forsøg på en læringsmålsstyring af skolen
et kerneproblem den omstændighed at de lange skoledage blev finansieret
forringelser af lærernes forberedelsestid og en besparelse på ikke mindre end