syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
jeg skal sige til herre mike legarth altså det
tæppet væk under enhver diskussion om finanspolitisk holdbarhed hvis man ikke
hele begrebet falder jo til jorden hvis
herre mike legarth ikke ligesom vil anerkende at
har gjort i de seneste år hvor vi som bekendt har haft en vækst på niveau
bedst af at regeringen nu i to forsøg har
gennemføre en ordning hvor man fjerner den
er en særlig situation en regering der to gange på sit lovprogram har opført
af den karakter vi ser her uden at bringe det frem i folketingssalen
eksempler magen til på det sker indimellem at regeringen stemmer for beslutningsforslag det er som regel fordi der
fremsætte lovforslag på et område for så derefter at støtte et privat forslag i folketinget med det samme synspunkt det er en sjælden
til den konklusion at det at det er det ikke men det skyldes jo også at
igen bør lade
prisudviklingen forstået på den måde at ingen
deres hus stiger i værdi der er altså alene tale om at aflyse en skattelettelse som regeringen har lagt ind i sin to tusind og tyve plan
må vi lige diskutere hvad der er en skattelettelse men pointen er her at uanset om man læser regeringens publikationer og svar til folketinget de økonomiske vismænd
må det jo hænge sådan sammen at hvis noget skal finansieres
er det fordi det er en udgift og derfor er skattestoppet jo reelt set
redegørelser der er kommet på området det jeg så interesserer mig for er at regeringen jo har valgt at finansiere skattestoppet frem til to tusind og tyve
og derefter har indlagt i sine prognoser at der ikke er et skattestop
de fremskrivninger der er af den offentlige saldoudvikling af den offentlige gæld efter to tusind og tyve opererer man med et neutralt fremskrivningsprincip som betyder at afgifterne og ejendomsværdiskatten
den konservative formand justitsministeren til børsen
der skal være et skattestop der ser ud som det gør nu efter to tusind og tyve og finansministeren siger i et svar til min kollega herre niels helveg petersen
taget stilling at man
regering der i dag siger vi vil have skattestop for tid og evighed
trettende maj to tusind og elleve til herre niels helveg petersen og der siger regeringen så at hvis man viderefører skattestoppet i sin nuværende form efter to tusind og tyve skønnes det at den finanspolitiske holdbarhed svækkes med tre
og netop der har herre mads rørvig herre mike legarth og skatteministeren
argument for hvorfor det interessante i den her diskussion er
skattestop også efter to tusind og tyve
derfor forventer vi at regeringen enten fortæller hvor finansieringen er eller i hvert fald ændrer sine fremskrivninger sådan at man kan se at det er afspejlet i den offentlige gæld og saldoudvikling
finanspolitisk holdbarhed der fremgår af to tusind og tyve planen
i min økonomibog jeg står fuldstændig inde for
herre mads rørvig kan ikke løbe fra at det synspunkt han på venstres vegne har præsenteret i dag har svækket den finanspolitiske holdbarhed med tre
at ophæve skattestoppet fra to tusind og seksten altså ikke i
kan vænne sig til det det betyder alene at hvis ens hus stiger i værdi efter
der skal ikke ændres på procenten den vil
er helt i tråd med de anbefalinger som venstre de konservative og regeringen i øvrigt
vi vil bruge pengene på at sænke skatten på arbejde
ikke for at hive penge op af skatteydernes lommer det er for at sænke skatten på arbejde det troede jeg mads rørvig også er optaget af
det argument man fremfører fra herre mads rørvig og konsorters side er at hvis man går ind for det her er
at regeringen med sine meldinger i dag
procent af bnp det er et interessant synspunkt
jeg mig til at vi får finansministeren i samråd i
at vi er enige om hvad finanspolitisk holdbarhed er nemlig som det fremgår af to tyve planen at den politik der planlægges frem mod to tusind og tyve kan fastholdes i årene efter og at herre mike legarth anerkender at det har en pris
procent af bnp det der er nyt i dag er
så klart og tydeligt at man siger fra regeringens side og fra regeringspartiernes side at den virkelighed vil der også være efter to tusind og tyve det er det man arbejder på det er man støtter det her forslag
derfor må jeg bare sige at så skylder man jo også enten at revidere sine fremskrivninger af den offentlige gæld og saldoudvikling
udgive den ene publikation efter den anden som ikke afspejler de politiske beslutninger man har truffet det er det jeg har forfulgt hele dagen i
påvirker den rigtig meget det kan man forvisse sig om hvis man bare kigger
så at det er det vi diskuterer i dag men jeg er måske mest
vi hørte også herre mads rørvig tale meget om tryghed skattestoppet
mindre tryg periode for boligejere end de seneste år i
peger på at det er en af grundene til at vi har en bobleøkonomi på det danske boligmarked og alle de faktorer der udløste den seneste prisboble
er stadig væk til stede og kan gøre det igen så der er ikke tryghed i det
det gavner mest når man laver den skattelettelse
vi ønsker ikke at hente pengene ind i statskassen vi vil give dem som sænkelser i skatten på arbejde ved at hæve beskæftigelsesfradraget for alle det synes vi er en mere fair måde at gøre det på
fordi man ønsker at begunstige de rigeste boligejere i stedet for at gøre noget der kunne bidrage til at løse et af de problemer vi har i det her samfund nemlig at arbejdsudbuddet er for lavt
er ingen tvivl om at den tilbagetrækningsreform vi har lavet markant forbedrer den finanspolitiske holdbarhed
i forbindelse med med det vindue der åbner sig for i en periode i to tusind og tolv
midlertidig svækkelse af de offentlige finanser men ikke af holdbarheden holdbarheden forbedres markant med tilbagetrækningsreformen i modsætning til det forslag som vi
diskuterer i dag og de argumentationer som regeringen fører frem som
svækker den finanspolitiske holdbarhed det er jo altså paradoksalt at man siger at økonomien er det vigtigste
til at blive længere på arbejdsmarkedet og så er blækket knap nok tørt på aftalen før man annoncerer et et valgkampsegnet princip som altså
det der er bundlinjen er at i to tusind og tyve
og pensionsreformen et bidrag på atten milliard
til det samlede regnestykke som socialdemokraterne jo også anerkender med med en
leveres og så er der en forbedring af økonomien hvert år altså den varige effekt på cirka ti milliard kr hvilket svarer godt og vel til politiets
eneste år så samlet set
forfølge det her spor om eu
at kommissionen har været i en vildfarelse på baggrund af den offentlige debat i danmark det har kommissionen jo
det de tager afsæt i er den aftale som er publiceret af regeringen og det er jo altså ikke den engelske tekst som kunne give et indtryk af noget helt andet men den danske version af aftalen statsministeren har
ganske opsigtsvækkende udtrykker sin klare tvivl om hvorvidt det er inden for forpligtelserne så holder man et møde den syvogtyvende maj med kommissionen
af de svar vi har fået og herefter
stadig væk fra kommissionens side brug for skriftlige redegørelser så skatteministeren må holde op med at sige at det er den
efter at kommissionens formand har talt med statsministeren
nogle svar som vi i dag i dagspressen i modsætning til de
svar på hvad det er kommissionen spørger om og det synes jeg at skatteministeren skulle redegøre
nogle udeståender der er efter alle disse møder
en og tres spørger jeg specifikt til hvordan man
at tiltagene skal være de mest egnede og absolut nødvendige så siger man
man i den anledning belyse baggrunden og nødvendigheden af tiltagene
den måde derfor vil jeg bare stille tre konkrete spørgsmål med afsæt i
hvis formand i et indlæg i politiken den niende juni skrev da danmark indmeldte sig i schengen for ti år siden og i den forbindelse nedlagde grænsekontrollen begræd jeg og dansk folkeparti det at manglende kontrol ved grænsen er en fejl
har vist at vi allerede i to tusind og et havde ret i det har regeringen så omsider medgivet
herre jacob jensen enig i at aftalen om styrket grænsekontrol er udtryk for at regeringen har medgivet dansk folkeparti at den grænsekontrol man afskaffede ved indførelsen af schengen
jacob jensen enig i at eu er i en syg tilstand
med alle midler at bringe danmark i overensstemmelse med eu retten og kan herre jacob jensen medgive mig at det måske er aftaleparterne der bibringer
regeringen problemer med at forklare aftalen udadtil
når aftaleparten dansk folkeparti så åbenlyst udlægger teksten helt anderledes end herre jacob jensen gør her taler man om at man har fået medhold i at det var en fejl at afskaffe grænsekontrollen
man siger at eu er i en syg tilstand og at kommissionen
agerer i en mafiatone og vi forstår på
det tredje og måske mest alvorlige er så det
om følelsesladet nationalisme ak ja pudsige ord fra en tysk ambassadør hvis lands historie ellers har budt på en del følelsesladet nationalisme
vil venstre i dag deltage i en beklagelse over for vores store naboland mod syd af at der i den politiske debat i danmark bliver fremført den type underlødig argumentation
kritik af en grænseaftale der i sagens natur har stor betydning for tyskland da de altså deler grænse med danmark netop på det område som er så omdiskuteret vil herre jacob jensen deltage i den beklagelse eller vil man med sådan en stiltiende
omsvøb ligesom tilslutte sig der er to muligheder enten beklager man i dag
sige at man ligger under for dansk folkeparti og det gælder selvfølgelig så også for de andre argumenter
som vi har været inde på tidligere i debatten
være traktatens vogter
sikkerhed for at de store lande ikke kører os over
mikkel dencker enig i at det er i danmarks interesse
og er man enig med udenrigsministeren i den betragtning
regeringen står og prøver at redde kastanjerne ud af ilden mens
kommissionen meget åbenhjertigt
dansk institut for internationale studier
at opføre bygninger på kørebanen og
men af hensyn til den grænsekontrol dansk
indføre hvad er så konsekvensen er det
at man følger eu det udenrigsministeren siger i politiken
er i danmarks interesse at følge kommissionen det herre mikkel dencker siger er
for eu reglerne er det eu reglerne der er noget i vejen med
nogen grænser efter at regeringen har modtaget et brev endda efter at kommissionsformanden er orienteret og statsministeren har modtaget et brev
alvorlig bekymring om de annoncerede tiltag alvorlig bekymring om hvorvidt de annoncerede tiltag ikke er
men det jeg synes er interessant er det konservative kursskifte i den her sag vi kan jo tage justitsministeren
retsudvalg den tredivete marts meget klart siger at en genindførelse af grænsekontrollen efter rigspolitiets vurdering hverken er
eller hensigtsmæssigt redskab til bekæmpelse af den
ud fra en politifaglig vurdering får man således mere ud af at anvende de betydelige ressourcer
grænsekontrol vil kræve på efterretningsbaserede indsatser i
herre mike legarth enig i det
enig i det udenrigsministeren sagde på vegne af justitsministeren til europaudvalget så sent som
er det altså genindførelsen af grænsekontrollen ikke den rigtige politifaglige løsning og det skyldes jo bla
at det sjældent er lige på grænsen kriminaliteten foregår
der står i aftalen om den styrkede grænsekontrol i de første sætninger er
denne udvikling … pointen her er altså at aftalen handler om
den grænseoverskridende kriminalitet
er det så man siger fra de konservative ministres side det er
er en indsats på grænsen ikke det mest effektive redskab
politiets eller europols opfattelse
er besynderligt at regeringen den sjette maj har den opfattelse
at den mest effektive måde at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet på ikke er ved at stille sig op ved grænsen
der kriminaliteten begås og at man så få uger efter indgår en aftale med præcis det modsatte budskab nemlig at den grænseoverskridende kriminalitet skal stoppes ved grænsen derfor spørger jeg bare hvad er årsagen til det massive kursskifte her
som medforslagsstillere
det udtrykker den klare radikale linje der har været fra starten i den her diskussion
da aftalen blev offentliggjort advarede vi kraftigt
imod de signaler man sendte til omverdenen
efterfølgende har vi også i finansudvalget i
behandlingen af aktstykket klart udtrykt vores kritik og den kommer så også til udtryk i det beslutningsforslag vi nu et meget stort mindretal i folketinget har fremsat i det håb
forhåbentlig i folketinget flertal der vil forhindre regeringen og dansk
dermed er det også gjort klart hvad vores synspunkt er
diskutere hvor mange toldere der skal være men indsatsen skal under alle omstændigheder være effektiv og det er den ikke nede på grænsen det ved vi fra verdensbanken og det ved vi fra de ansvarlige ministre
særegne tilgang at trække det her aktstykke
i folketingssalen det skyldes jo at v k og o
har flertal i finansudvalget men ikke i folketinget og derfor har vi ønsket at se
nu reelt var et flertal i folketinget for det her aktstykke
har været umuligt for os at trænge igennem
havde vendt det om nu taler man om sidegevinster i form af at
udføres af bander eller andre berigelseskriminalitet er en sidegevinst i den toldkontrol men det var ikke det der stod i aftalen om styrket grænsekontrol da den blev offentliggjort da stod der
en markant stigning i den grænseoverskridende kriminalitet i danmark det gælder ikke mindst berigelseskriminaliteten begået af udenlandske bander som det første
man er i gang med sin juridiske vurdering
man ikke vil indvie folketinget eller den danske offentlighed i hvor glat is man i virkeligheden er ude på jeg synes det er dybt bekymrende for
engang i dag kan få skatteministeren til at svare på hvad det
er for en kritik vi modtager
jeg tror på baggrund af de oplysninger vi har fået at det skyldes at regeringen ikke aner sine levende råd man aner ikke hvordan man skal overbevise kommissionen og vores nabolande om
bygge strukturer der til forveksling minder om det man havde
en reel grænsekontrol som fraviger de
sige at det er tydeligt at regeringen forsøger at skjule hvad problemerne er når vi spørger hvordan man vil svare barroso kommissionsformanden som har sagt at han ønsker
at retfærdiggøre at de her tiltag er de mest egnede og absolut nødvendige
svarer kommissionens formand
at der tilsyneladende har været en del brevveksling mellem kommissionen og regeringen og at skatteministeren i dag siger at han vil svare inden udgangen af juni
af den juridiske disput man er havnet i med vores nabolande
dertil kommer at det her jo er dybt ineffektivt jeg har i de spørgsmål jeg rejste til den konservative ordfører redegjort for at regeringen så sent som den sjette maj klart sagde at fordi kriminaliteten så sjældent begås på grænsen
er det altså ineffektivt at prioritere mandskabsressourcerne til permanent bemanding af kontrolposter
at hvis man har en permanent bemanding
er det næppe der at selve indsmuglingen af ulovlige varer hvis vi tager det som udgangspunkt foregår men problemet er jo at alle erkender også aftaleparterne at det er fuldstændig uoverstigeligt at
bevogtning af danmarks grænser vi har syv tusind km kystlinje vi har et hav af små grænseovergange og derfor må jeg bare spørge mig selv
finder ud af at tage nogle af de overgange hvor der ikke er permanent kontrol når man nu har bundet
overgange derfor siger vi nej og vi beklager den debat der er blevet rejst i kølvandet som primært har gået på
radikale venstre er varme tilhængere af schengensamarbejdet
vi ønsker en effektiv bekæmpelse af grænseoverskridende
og at vi støtter os til de vurderinger der er fra rigspolitiet og fra europol af at det gør man bedst ved et forstærket politisamarbejde desværre har danmark jo et retsforbehold
og løbende sætter os på sidelinjen i det europæiske politisamarbejde men det er
rigtigt når herre martin henriksen siger at vi mener at det
sender et signal om lukkethed jeg optrådte på folkemødet på bornholm
politikerne var mere åbenhed og
klart signal om at den her aftale skader danmarks interesser ikke så meget fordi man spilder skatteyderkroner på noget ineffektivt
kan komme med hvad jeg synes er en absurditet om
vores grænse er jo da i sagens natur et internationalt anliggende i relation til de nabolande vi grænser op til
et nationalt anliggende det må være kommunegrænserne man taler om
i den her debat nemlig at man ønsker et europa som ikke er præget af grænser internt imellem
med til at sende det meget klare signal herfra i dag
at danske folketingspolitikere
historie i en debat hvor danmark bevæger sig langt ud over de internationale forpligtelser vi har
bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet det første skridt i retning af det er en afskaffelse af forbeholdet for de retlige indre anliggender for
betyde at vi fortsat kan deltage i det europæiske politisamarbejde når det løbende udbygges det andet vi ønsker
at prioritere ressourcerne til det som også verdensbanken har sagt er mest effektivt når det
og som rigspolitiet og europol er enige om er det mest effektive
politiets opgaver og det er altså en brug af ressourcerne som ikke er permanent bundet til bestemte
kontrolsteder så vores synspunkt er
tilfældige tidspunkter hvor man laver stikprøvekontrol
som det fremgår af undtagelsesbestemmelserne hvis der er særlige situationer det kan være
til fare for menneskers og dyrs sundhed og hvad vi ellers har hørt
tog særlige tiltag i forbindelse med at vi havde et af
det vi er imod er den ineffektive binding af bestemte ressourcer til bestemte grænser ikke efter politiets anbefaling
bemandede der må jeg bare konstatere at trods oplysningerne fra skatteministeren står det klart på baggrund af det der er kommet frem fra både sverige og tyskland at ingen af de to lande mener at de har det
af de signaler som er kommet fra dansk folkeparti
at følge hvor ministeren og et par ordførere stædigt forsøger at overbevise nogen om ikke at støtte regeringens lovforslag
det radikale venstre stemmer imod som vi har annonceret hele vejen igennem men det jeg gerne vil
at danmark med det her lovforslag bevæger sig ind i et selskab
jeg været en af de delegerede til europarådet i nogle år
lige præcis den tilgang jo lægger gift for domstolens arbejde for det betyder at sagerne hober sig op rusland
har sager i tusindvis fordi de de netop har den samme tilgang
jeg bare spørge om det virkelig stadig væk står til troende at integrationsministerens signal er
hellere vil gennemføre en lovgivning som gør at vi løber ind
på den sikre side af de konventioner som
på sin vis glad for at
integrationsministeren i sin retorik vælger at noget andet end det han sagde til
medierne hvor han sagde at fremover skal tvivlen komme udvisningen til gode
når man så siger at det fremover skal være sådan at man udviser
det med sikkerhed med sikkerhed er i strid med konventionen
og det er jo det der er humlen her en dansk domstol kan ikke med sikkerhed vide om noget er i strid
det derfor vil der altid være det skøn og det er
ikke på at gå til kanten af konventionen for det lå også
opmærksom på at det er det der er situationen her det er jo helt patetisk at høre at regeringen som to gange
beslutningsforslag uden at være i stand til at redegøre for hvordan man vil løse de helt åbenlyse problemer der er med fastsættelse af boafgift
uden at have antydning af et svar så er der hele spørgsmålet
som jo er veldokumenteret af dem der har
at det i hvert fald for grundskyldens vedkommende er sådan
et helt konkret problem hvis vurderingerne er væk fordi de
ville være bedre stillet hvis man udregnede deres grundskyld ud fra
det skrå skatteloft derfor må man bare sige at
skatteministeren er ikke i stand til at redegøre for det og alligevel vover regeringen sig ud i at stemme for det er så valgkampspræget
det radikale venstres skattepolitik med lavere skat på arbejde fuldt finansieret er velkendt og den forsøger vi under ingen
at feje ind under gulvtæppet nej det som ministeren ikke vil svare på
hvorfor man ikke fremsætter et lovforslag
opgive sit ærinde fordi man ikke har kunnet finde løsninger i dag har vi behandlet
med høj intensitet her i maj måned men lige præcis det her spørgsmål
levere lovforslag på selv om man jo i virkeligheden må
til at overveje de her problemstillinger lige præcis det her skulle ikke hastes igennem som lovforslag
et beslutningsforslag fremsat af støttepartiet derfor er
skatteministeren at hvis regeringen havde svar på de
fremsat det lovforslag man har taget tilløb til nogle gange
helt heroiske betragtninger om at hvis det skulle vise sig at der er behov for at ændre vurderingerne så kan folketinget jo gøre det er det virkelig regeringens opfattelse at det fremover er folketinget der skal fastsætte den offentlige vurdering af ejendommene i danmark
og det er en undersøgelse som pågår og som selvfølgelig vil kunne give
der er store perspektiver i det og der er også lokalt nybyggeri som skaber gode faciliteter
at man stadig har et fokus på
en betingelse at der ikke sker en indskrænkning i bestående rettigheder jeg glæder mig til på et senere tidspunkt
den generelle regulering på området det afgørende er jo at vi får set på sammenhængen i
vores videregående uddannelses system og det er jo også derfor at regeringen har valgt at samle alle videregående uddannelser i ét ministerium der var flere der var inde på hvad
socialdemokraternes ordfører var også inde på at aftaleteksten også i den henseende er meget præcis idet den jo
bekræfter hinanden i i forhold til opgaven på professionshøjskolerne og det er jo
faglighed skabe attraktive studiemiljøer som tiltrækker og fastholder endnu flere studerende i et udfordrende og udviklende miljø udvikle praksisnære videregående
der på et internationalt fagligt niveau imødekommer behovet for kvalificeret arbejdskraft i såvel den private som den offentlige sektor og at sikre en regional uddannelsesdækning det er jo de formål som man altså
giver mulighed for den fusion vi har i dag og det tror jeg også vil vil kunne berolige
der måtte være bekymret over hvad det er for en udvikling der
professionshøjskolerne og universiteterne uden at det fører til at uddannelser der ikke i dag er
jeg tror der er rigtig god mening i også for de studerende at der er en tættere sammenhæng mellem de to institutionstyper og at vejen fra den ene til den anden er lettere end den er i dag
drøfte de nærmere spørgsmål om det her lovforslag
en så bred tilslutning som sender et klart signal til ingeniørhøjskolen i århus og
på ingen måde er at gå på kompromis med retssikkerheden for
borgerne det har været sådan også der hvor
det ændrer ikke på at borgerne har nøjagtig den samme klageadgang det er
set bare et spørgsmål om hvor de embedsmænd man klager til
sidder og behandler sagen og derfor
var tidligere det er alene et spørgsmål
det første lillebitte skridt til at skabe en større
sammenhæng i uddannelsessystemet ved at sige at nu er der en fælles organisering på tværs af uddannelserne i forhold til hvordan man
klageadgangen an og forhåbentlig kan vi i fællesskab skabe en endnu større og måske endnu mere betydende
jeg ser i øvrigt frem til udvalgsbehandlingen af det her lovforslag men takker
sikre at undervisningen
til to tusind og elleve det skal jo altså ses i modsætning til at universiteternes samlede økonomi på vk regeringens
hermed har sikret at i stedet for at universiteternes økonomi var skrumpet
er det lykkedes os at vende det til en om end beskeden stigning og at vi derfor
den nedskæringspolitik som lå til grund
som viser at universiteterne samlet set har seks hundrede million kroner mindre i
giver et retvisende billede af universiteternes økonomi i to tusind og tolv tværtimod må man sige
de beslutninger der er truffet som trækker i den gale retning er truffet før
er rigtig glade for at der er kommet en ny regering
vigtigt for regeringen at sørge for flere pladser på maskinmesteruddannelsen
meget stor efterspørgsel efter maskinmestre og ledigheden har over en årrække været lav det var derfor at regeringen sammen med enhedslisten
og halvfjerds ekstra studiepladser på maskinmesteruddannelsen jeg synes det er
derudover fordeler vi fem og halvfjerds pladser ekstra med udgangspunkt i antallet af ansøgere til maskinmesteruddannelsen i to tusind og elleve og derfor er der forskellige stigninger
fordelingen af ansøgerfeltet viser at institutioner i de største byer modtager flest ansøgere og de institutioner måtte så også afvise flest ansøgere i to tusind og elleve
regeringen at sikre at der med tildelingen af de en hundrede og halvfjerds pladser var en
at de også blev udfyldt med studerende som blev
det vil sige at det er pladser som vi kan sige der
fintmasket net af uddannelser spredt ud over hele landet derfor synes jeg
på et tidspunkt hvor der var svære økonomiske prioriteringer der skulle
har valgt at prioritere netop en uddannelse hvor
både ud fra det perspektiv
et ønske om at ændre på et forhold som blev skabt af den tidligere regering og
et underudbud af maskinmestre noget som der er god brug for ikke bare i de maritime fag men også bredt jeg synes måske at man der burde tage et mindre systemagtigt perspektiv og have mere fokus fra de studerendes side
er behov for akut er altså at vi får givet de ansøgere der sidst fik
komme igennem deres uddannelse og ud at betjene de virksomheder der i stort omfang efterspørger dem
meget stærkt regionalpolitisk initiativ
faktisk er meget regionalt forankret og betyder noget for de steder der er det altså sådan
erhvervslivets perspektiv og det er klart at det
alliance om hvorvidt man går ind for markedsgørelse og sådan
er at der skal være en regional spredning af uddannelse i hele danmark derfor har vi valgt at prioritere et område hvor uddannelsesinstitutionerne er bredt forankrede jeg vil da bare
hundrede og fem og halvtreds maskinmesterpladser i svendborg i københavn er det
lighed mellem hvad der udbydes i landets største byer
at når der har været ledige uddannelsespladser
har valgt at udvide derfor synes jeg at man skal kigge lidt ned over tallene og ikke bare
tiltag det er også et godt uddannelsespolitisk tiltag og det er også et godt erhvervspolitisk tiltag og det er
afspejler at det var en meget bred aftale med alle
partier der blev indgået i forbindelse med udmøntningen af
af os var glade for de resultater vi opnåede med vedtagelsen af finansloven hvor vi jo styrkede basisforskningen og en lang række andre initiativer ved
i aftalen var der enighed om at fastholde den offentlige forsknings og udviklingsindsats på mindst en procent af bruttonationalproduktet og forhøje reserven
million kroner til ni hundrede og seks og firs million kroner i to tusind og tolv
er klart at lovforslaget her er et udtryk for at vi så også omvendt
har måttet bære ansvaret for at gå igennem en hård prioritering for at kunne finde midler til at løfte
ved at nedlægge teknologirådets
fokuseringsøvelse med henblik på at finde ekstra penge til forskning innovation
det er det der har været vores førsteprioritet
i kølvandet på beslutningen om at prioritere bevillingen til anden side gået på hvordan man i givet fald kunne fortsætte de gode aktiviteter
rose teknologirådet for meget hurtigt at have kastet sig ind i en konstruktiv afsøgning af de muligheder
som flere har været inde på være at man videreførte visse aktiviteter i en erhvervsdrivende fond og det skabes der med lovforslaget også mulighed for
kan blive tilfældet intentionerne med fonden er at de nuværende projekter og centrale aktiviteter overdrages og videreføres også selv om den hidtidige grundbevilling
der i hvert fald hos mange af samarbejdspartnerne vil være
levere derfor er jeg positiv over for det
at det fortsat også fremadrettet vil være regeringens ambition at skabe veje til
de centrale satsninger skal være koncentreret på færre større programmer
det lys at den samlede prioritering her skal ses også selv om
er stillet til mig frem for bygningsministeren fordi der spørges til det principielle i forhold til
rigtigt at jeg ønsker at øge universiteternes frihed jeg tror på at
jeg også i forbindelse med udviklingskontrakterne
der er stadig væk meget arbejde vi skal gøre for at sikre at universiteterne har de bedste betingelser for at løse de centrale kerneopgaver nemlig at drive forskning
det er så netop det med løsning af kerneopgaverne som har mit fokus og man kan spørge sig selv om universiteterne bliver bedre til at
undervise ved at eje deres egne bygninger
ikke svaret på men jeg har tillid til at bestyrelserne på universiteterne
det er danmarks tekniske universitet
energi og bygningsministeren men i forhold til det principielle
umiddelbart kan sige at det giver en højere grad af fleksibilitet at sidde i sine egne bygninger det der jo er fordelen ved
muligheden for at opsige med relativt kort varsel og uanset om man kan sælge og hvad
kan man altså tilpasse sin bygningsmasse hvis det er det
måske nogle af de overvejelser der gør at der altså ikke aktuelt er universiteter der har ytret ønske over
derfor vil jeg opfordre til at man fører den diskussion med den pågældende minister
og det giver forskellige muligheder der er fordele og ulemper ved begge modeller og derfor er mit tilsagn altså fortsat at
hvis nogle universiteter ønsker at gå ind i den proces skal de være velkomne til det men jeg kan sige for mit eget vedkommende at jeg allerede i den
oversendt adskillige aktstykker der handlede om bygningstilpasning
og derfor vil jeg nok ikke skrive under på det billede
sådan i nyere tid været en henvendelse
blevet besvaret og som ikke efterfølgende har ført til at det pågældende universitet har ønsket at gå videre i processen
min dør er åben hvis nogen ønsker at overgå til selveje det har fordele det har også nogle ulemper blandt andet i forhold til fleksibiliteten
man så ejer sine bygninger og ikke bare
digitalisering og selvbetjening
en del af alle borgeres hverdag
spares rigtig mange penge både i det offentlige og ude på de enkelte uddannelsesinstitutioner og danskerne
den digitale brug af optagelsen til de videregående uddannelser til sig det kan man forvisse sig om ved
har udfyldt og sendt elektronisk til en bestemt uddannelsesinstitution også kommer frem til den uddannelsesinstitution
optaget på og sagsbehandlingen ude på de enkelte uddannelsesinstitutioner
også blive af en højere kvalitet da medarbejderne ikke skal bruge ekstra tid på at undersøge
eksamensbevis eller andre bilag optagelsesproceduren vil med forslaget her udvikle sig i samme retning som
hvor det i to tusind og ni blev obligatorisk
at ansøge digitalt om statens uddannelsesstøtte en fuld digitalisering indebærer samtidig at det kun undtagelsesvis bliver muligt at ansøge på papir en fuld digitalisering af optagelsesprocessen tjener som et eksempel på hvordan de fulde gevinster
digitalisering kan hentes hjem
muligt at udnytte alle aspekter ved digitaliseringen fordi man
på nogle af de vigtige og centrale spørgsmål
driftssikkerhed omkring systemet
gennemfører et lovforslag som det her
den at der allerede i dag er internetadgang på alle landets biblioteker
der har man de muligheder ligesom det også vil være naturligt at uddannelsesinstitutionerne giver
vil jeg sige at det jo er uni c der har ansvaret for udviklingen af det her ansøgningssystem
implementeres og det vil ske i et samarbejde med institutionerne og deres leverandører af
systemer der er stor fokus på at den obligatoriske digitalisering bliver en god løsning som både tager højde for brugervenligheden tilgængeligheden og funktionaliteten
gjort mange erfaringer som har været med til at skabe det
vi har i dag på baggrund af de erfaringer der allerede gjort mener jeg også at det system vi har i dag vil være i stand til at klare en fuld digitalisering af ansøgningsprocessen allerede fra optagelsen i to tusind og tretten
vigtigt at vi tager lovforslaget nu sådan at vi
arbejde med implementeringen så er der spørgsmålet om handicaptilgængeligheden og
er der vel to centrale spørgsmål det ene handler
om at det lever op til de standarder der findes på det område og det andet er det mere specifikke
til den uddannelsessøgende at man har en sikker identifikation i forhold til
eller lignende og at det kan foregå digitalt via e boks det kan man sagtens gøre fra udlandet
kan man alligevel lave en ansøgning ved at man angiver et selvvalgt og konstrueret cpr nummer
underskrevet side med en sikker identifikation fra den pågældende ansøgers
sat et udviklingsarbejde i gang for at få klarhed over
i de her marginale tilfælde
dels har uni c testet at blinde brugere kan anvende optagelsedk
også til liberal alliances ordfører fru mette bock at
en af de store styrker ved det danske optagelsessystem jo er at det er fælles for alle institutionerne
det selvfølgelig også afgørende når vi digitaliserer
slå fast at kvoten for hf søfart har det omfang den har haft
stigende søgning til hf søfart
for at sikre at det samlede optag ikke overstiger
specifikke lofter på de
regeringen ønsker samlet set at få en større sammenhæng i uddannelsessystemet og derfor skal der være en kritisk masse af studerende på alle uddannelsesinstitutionerne så hele uddannelsessystemet er økonomisk og faglig bæredygtigt
indføre de her lofter for at sikre at der også er økonomisk og faglig bæredygtige hf søfartsudbud forskellige steder i landet både i marstal svendborg
og derfor synes jeg at man må henholde sig til den aftale som et bredt flertal i folketinget jo indgik i to tusind og fire og som blandt andet sagde at man skulle kigge på kvoten igen hvis der viste sig at være en større efterspørgsel efter
et ønske om at der bliver uddannet flere på hf søfart
maskinmestrene og derfor har vi også reageret prompte og fjernet de sænkninger i kvoten som blev indført af den tidligere regering helt uhensigtsmæssigt og meget lidt
tilfældet og som må indgå i overvejelserne om de fremtidige kvoter er at der er et højere frafald og en lavere
i almindelighed og det må selvfølgelig også indgå i
jo også er sådan at det er en mindre andel af dem der læser hf
gøre hvad som helst man skal bare passe på med at lave den direkte
mellem alle dem der søger og alle dem der ender
jeg henholder mig til jo de tal som bliver indberettet af uddannelserne selv og hvis man ser på perioden fra nitten otte og halvfems til to tusind og otte og sammenligner det antal der blev optaget med det antal der har gennemført
halvtreds procent samlet set og det er altså
i opgørelsesmetoderne noget lavere end
i dialog med de skoler der udbyder hf søfart
en årgang skal have en ungdomsuddannelse og at tres procent
videregående uddannelse og det arbejder vi på at fastlægge strategier
herunder også dimensionering jeg synes bare det er værd også at tage med i sine overvejelser inden man nu
lige peger på at alle på hf søfart ender i det blå danmark at samlet set
er det vel snarere sådan at en ud af fire ender i det blå danmark
under halvtreds set over en en længere periode synes jeg det giver anledning til at overveje om ikke det rigtige sted at sætte ind i første omgang var at se om vi kunne øge øge gennemførelsesprocenten
med redegørelsen har jeg jo på regeringens vegne ønsket
en uddannelsespolitisk vision om mere sammenhængende rammer for alle videregående uddannelser og om et uddannelseslandskab hvor de studerende i langt højere grad har mulighed for at tilpasse deres uddannelser til den virkelighed de møder når de står med deres eksamensbevis i hånden
slå fast at de politiske sigtelinjer som præsenteres i redegørelsen vil blive foldet ud i tæt dialog med uddannelsessektoren med de politiske partier og ordførere på området og i respekt for alle indgåede forlig
om flere universitetskandidater vi har blandt andet brug for det som lo og andre har kaldt et dobbelt uddannelsesløft hvor ufaglærte får
for at blive faglærte men hvor faglærte også får bedre mulighed for at fortsætte til videregående uddannelser ud over at vi ønsker at fem og halvfems procent af en ungdomsårgang skal have en ungdomsuddannelse har vi altså sat som flere var inde på ambitiøse mål om at tres procent af en ungdomsårgang i
er en stor ambition endda ledsaget af et ønske om at kvaliteten af uddannelserne styrkes samtidig
de studerende har mindre spildtid og dermed bliver hurtigere færdig
både de demografiske og teknologiske udfordringer og global konkurrence og de her ambitiøse uddannelsesmål i kombination med en stram økonomi stiller nye krav til hvordan vi tilrettelægger uddannelserne for de studerende
får de glæde af en efter og videreuddannelse der i højere grad kan tilpasses deres behov for samfundet betyder mere sammenhæng i uddannelsessystemet
vi får en mere kompetent arbejdsstyrke
enklere udviklingskontrakter taxameter og bevillingsreform et nyt fælles sammenhængende akkrediteringssystem og en samlet sammenhængende lov for alle videregående uddannelser som jeg sagde vil blive udformet i dialog med
lidt tid til bare lige at sige lidt om den her sammenhængende lov om videregående uddannelse bedre og mere sammenhængende rammer for de studerende kan sikres gennem en samlet lov en fælles lov som tager
et par ord til det her forslag om at afskaffe supplering mellem
og kandidatuddannelse i dag er der alt for mange studerende som gennemfører et suppleringsforløb for at opfylde adgangskravet til en kandidatuddannelse det gælder for professionsbachelorer og for universitetsbachelorer
gode muligheder for at videreuddanne sig og eventuelt justere uddannelsesforløbets erhvervsmæssige fokus
er naturligvis faglige grænser for hvilke kandidatuddannelser der er tilgængelig for den enkelte bachelor eller professionsbachelor
jura ikke har direkte adgang til en kandidatuddannelse i marinbiologi det er også mit indtryk at de studerende har stor respekt for det faglige indgangsniveau til en uddannelse de har forståelse for at fordybelse i ekstrafag er nødvendig
derefter det kan altså ske blandt andet ved en bedre sammenhæng mellem de eksisterende professionsbacheloruddannelser og de relevante kandidatuddannelser så der sker en direkte og uhindret overgang
i redegørelsen præsenterer jeg også det fleksible uddannelsesvalg som skal sikre at det bliver nemmere for de studerende at kombinere relevante fagområder på tværs af forskellige uddannelsesinstitutioner og sektorer
det er altså et spørgsmål om at de studerende i højere grad skal påvirke sammensætningen af deres egen uddannelse
kan sammensætte dele af deres uddannelse ud fra nye vinkler uddannelsernes faglige kerne kvalitet og identitet
jeg også foreslået at alle studieordninger skal indeholde praktikvinduer der sikrer at de studerende kan få jord under neglene praktikvinduerne skal ikke nødvendigvis bruges til praktikophold det kan også bruges til
for projekter i samarbejde med virksomhederne men jeg er rigtig glad for at se at
erhvervslivet tager godt imod det er også rigtig glad for at se
systemet den er gal med når der ikke er mulighed for at sammensætte en praktik der har relevans for studiet endelig er der spørgsmålet om efter og
skal gøre det nemmere for færdiguddannede at tilpasse sig et dynamisk arbejdsmarked ifølge oecd er
nødvendigt at den almindelige lønmodtager ændrer kompetencer seks gange i løbet af arbejdslivet
videregående uddannelse hele livet igennem sidste år gennemførte vi en reform af diplomuddannelserne og
de her reformer medvirker til gennemsigtighed og overskuelighed et mere fleksibelt tilbud af videregående voksenuddannelser og diplomuddannelser skal også imødekomme
og understøtte den faglige bredde
også behov for at vi nu kigger på at give masterområdet et eftersyn
en helt ny analyse fra tænketanken dea viser en klar sammenhæng mellem uddannelse og produktivitet
men især også tak for bidraget undervejs i udformningen af redegørelsen
det gode samarbejde herom
mindske tidsspilde og uhensigtsmæssige barrierer også selv om det fører til det vi ikke er enige om nemlig at de studerende
enes om midlet selv om vi eventuelt måtte
at den mangfoldighed der er ikke bliver modstykket til at de studerende har den fleksibilitet og at der er den sammenhæng i systemet derfor er ønsket i
at beskytte mangfoldigheden og sørge for
sikre at vi kan bevare mangfoldigheden samtidig med at vi får
i den sammenhæng at diskutere hvordan studenterdemokratiet og uddannelsesdemokratiet fungerer på tværs af sektorerne også her kan der givetvis være behov for at diskutere bedre sammenhænge
på tværs jeg er rigtig glad for den dialog jeg har med de studerendes organisationer og
en øjenåbner for nogle af problemerne med med sammenhængen
ikke entydigt sige ja til men man kan vel heller ikke omvendt
at komme igennem bare på normeret tid det er da mærkeligt at
blive god på normeret tid det er i hvert fald lidt atypisk
er et kvalitetsstempel det tror jeg vi kan gøre med nogle
i højere grad nærmer sig noget der ligner normeret tid altså den tid vi vi har forestillet os og giver penge til at de skal
sikre stabile økonomiske rammer og det er altså et finanslovanliggende og derfor bliver det også i det regi at det
bliver forhandlet det var et svar til flere
at vi kigger på både taxametersystem og udviklingskontrakter
at fru mette bock rammer rigtigt i forhold til det som en samlet lov kan nemlig at
at lære af sig selv og hinanden at vi får mere praksis i de teoretiske uddannelser og mere viden i de praktiske uddannelser det handler i om man anskuer det horisontalt eller vertikalt altså ser man det som ligevægtige dele af sektoren der skal spille sammen
om at tres procent skal have en videregående uddannelse hvis vi skal sikre stabile økonomiske rammer tror nu at det er helt af vejen at have et
form for budget kan man sige men derudover synes jeg faktisk det er vigtigt at sende
ungdommen i danmark om at vejen til fremtidens arbejdsmarked er brolagt med uddannelse og jeg deler altså ikke den bekymring som også den konservative ordfører synes jeg
skulle være en nervøsitet for at vi bliver overuddannet i danmark det vi har mistet er jo arbejdspladser til ufaglærte det vi har brug for
at få tres procent igennem universiteterne
i høj grad de korte og mellemlange uddannelser der skal trække slæbet og jeg er glad for
gør at vi igen har sat danmarksrekord så det er
synes jeg vigtigt at have et ambitiøst mål også
for hvor mange der skal have en videregående uddannelse jeg diskuterer meget gerne
det nævnte også både konservative og
et universitetsspørgsmål det er bestemt også et spørgsmål for
ordfører i at det handler om at fastholde uddannelsernes egenart det er også et vigtigt signal til både de maritime og de kunstneriske uddannelser
vil bare forsikre om at vi bestemt ikke har nogen planer om at
et bureaukrati erstatte af et nyt i forhold til akkreditering og jeg deler helt tilgangen til kvalitetssikring
sørge for at der er gode kvalitetssikringsmekanismer i det daglige arbejde
i stedet for en gang imellem at kigge forbi og tage temperaturen og så overraskes over hvad situationen er så vi ønsker ikke nye rigide regler vi ønsker i virkeligheden
et system hvor det daglige arbejde med kvaliteten er det
det er rigtigt at der er skrænter i forskningsbevillingerne det var også det
grundene til at der er skrænter er jo at den reserve som den tidligere regering understøttede
ikke slår til i forhold til de udgifter der har været i globaliseringspuljen
derfor er udfordringen jo i sagens natur at skabe et øget råderum og det er regeringen meget optaget af vi arbejder på en
plan hvor der bliver foreslået en række reformer der kan skabe et øget råderum
da glad for at der tilsyneladende er
at det er vigtigt at prioritere uddannelse og forskning det er jeg og regeringen helt enig i
om reformarbejdet så vi sikrer os et
at afklare de her ting men der er jo virkelig muligheder for
jeg kan mærke at venstre er optaget af skal investeres mere
skal laves så må jeg sige at det
har penge med i redegørelsen så har et forslag om at kigge på
det er vigtigt at vi tager et kig på taxameter og bevillingssystemet også uafhængigt af hvor hvor store de økonomiske rammer er men for at se om den måde det er indrettet på om
rigtig vigtigt men jeg er rigtig glad for at der også fra venstres side er fokus på vidensopbygning
i professionssektoren det er vigtigt
egentlig deler regeringens målsætning om at tres procent skal have en videregående uddannelse det
høre den konservative afstand til fem og halvfems
det fremgår af side fem og tyve i redegørelsen at det altså
inden for beslægtede uddannelser at man skal sikres merit men det kan ikke nytte noget at en studerende der flytter fra den ene ende af landet til den anden og starter på en uddannelse
man ikke kan få merit det er altså at forsinke dem unødigt og det er synd for dem
fornemmer at alle er glade for sammenhæng og at ingen kan lide ensretning og på den måde
har vi da i hvert fald fundet hinanden på det
det er også det der er ambitionen med sammenhængsredegørelsen
regeringen har klare mål altså tres procent af en ungdomsårgang skal have en videregående uddannelse vi har klare visioner om mangfoldighed og sammenhæng og vi sætter
efter mange år med rigtig meget fokus på
vi lytter gerne både til de studerende til institutionerne og til de politiske partier
helt klart at jeg mener at når vi har professionsbacheloruddannelser der er fuldt
akkrediteret og som i øvrigt giver adgang til masteruddannelser i udlandet så skal de også give adgang til
det er vigtigt at sammenhængen er der at den studerende ved hvad det er for nogle muligheder nogle døre der åbner sig når man starter måske endda med en akademiuddannelse
og lægge til og tage den kandidatuddannelse men jeg er enig
det spor omkring det hvordan vi giver merit og hvordan vi får institutionerne til at anerkende hinanden det er altså ikke bare mellem
det er i høj grad også mellem institutioner på samme
i vores uddannelsessystem men jeg
universitetsuddannelserne som jeg ved fru pernille skipper er optaget af
meget gerne skulle sikre i hvert fald en klarhed over hvor indflydelsen ligger ligger og
gøre status så jeg er som sagt helt åben
bare sige at for mig generelt gælder
at uanset om det er vedtægtsbestemt om
det udviklingsarbejde der foregår og derfor synes jeg også at der er et vigtigt element i forhold til at
diskussion at rejse men jeg har ikke nogen konkrete initiativer hverken i den ene
at skabe større råderum i de reformforhandlinger
bevillingsvilkårene er jo
vi indrettede globaliseringspuljen og den reserve som er blevet
vi står med de her skrænter og dermed skal arbejde hårdt for
det jeg opfordrer til er altså at folketingets partier melder sig
jeg har jo så i forhold til forskningen en meget klar målsætning om at en procent af bnp som offentlig
de reformer der skal skabe grundlaget for det
vi bestemt håber på et bredt samarbejde om så vi kan skabe det råderum der gør at vi kan få en finanslov der også lever op til det jeg fornemmer alle er interesseret i
trængte sig på så tror jeg også at der er almindelig enighed om at det
har også noteret mig at erhvervsakademierne meget gerne vil
virksomheder så også der synes at vil være godt hvis der ligesom er strømme på tværs af uddannelsessystemet hvor noget af
uddannelsestænkning strømmer i retning af universiteterne og noget af
strømmer i retning af de andre det tror jeg faktisk også at sektoren har stor interesse for men ønsket er altså hverken at ensrette
det er et rigtig vigtigt område hvis vi skal løfte professionerne det gælder i øvrigt ikke kun de offentligt rettede det gælder
det vi lægger op til med sammenhængsredegørelsen her
at sikre en gensidig forpligtelse mellem institutionerne om at samarbejde om
det skulle meget gerne føre til blandt andet det at vi får
med finansloven skal se om vi kan finde veje til at
det er bare der hvor jeg stilfærdigt siger at grunden til
råderum så vi har muligheder for ikke bare at videreføre men også
finansiering der er
også specifikt de elementer der handler om
får en lavere færdiggørelsesalder
igen vil forbedre den grundlæggende samfundsøkonomi
sådan i gennemsnit har mere end to sabatår mellem deres ungdomsuddannelse og
få dem til at starte et kvartal tidligere
dermed stadig væk sige at der plads til et års forsinkelse
samfundsøkonomien med en milliard kroner gennem et øget arbejdsudbud dermed mener jeg også bare at
urealistisk når regeringen har sagt at vi kan finde to milliard kroner ad den her vej gennem et øget arbejdsudbud ved en lavere dimittendalder
netop det som det her tværministerielle udvalg arbejder med
vil gerne sige at det er en bred palet det er ikke som i vk regeringens tid entydigt et spørgsmål om
er nogle tiltag der gennem en bedre tilrettelæggelse af uddannelserne og også anvendelse af su systemet og
mellem ungdomsuddannelsen og den videregående uddannelse
de andre videregående uddannelser hvor der er en lang række barrierer
var det jo entydigt ét sted man kiggede hen nemlig besparelser på suen det vi kigger på er en bred
den indsats vi også gjorde i forbindelse med velfærdsaftalen
nogle andre elementer men jeg ved ikke om
få et vinteroptag det er jo sådan at hver femte gymnasieelev for tiden i sig selv et problem har behov for at supplere for at leve op til adgangskravene til en videregående uddannelse men det siger sig selv at hvis man bare mangler et enkelt fag så er det
at det koster et års forsinkelse hvis det kunne nøjes med at være halvt år det er ét konkret eksempel et andet konkret eksempel