syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
et udspil fra regeringen er jo meritgaranti for udlandsophold sådan at man ikke oplever at man først får godkendt at tage til udlandet med
for derefter at komme hjem og opleve at man ikke kan få den merit med ind i sin uddannelse det er et andet konkret element og så er der selvfølgelig su systemet
kan sørge for at dem som indhenter tabt tid
også har mulighed for at fravælge noget studiejob
er en enighed om at det vil være både fornuftigt og hensigtsmæssigt at nedbringe danske unges dimittendalder
jo også genstand for en forhandling i folketinget fordi meget af det givetvis vil kræve
vi ændrer på nogle reguleringer og nogle su regler
af et konkret udspil fra regeringen som vi altså aktuelt arbejder på ligesom vi i øvrigt arbejder på en skattereform og andre elementer det er jo ikke unaturligt jeg
regering som skrev en milliard kroner ind i
frem til folketinget med forslaget derfor
der er vigtigt i forhold til det her er at vi kigger på en bred palet det er altså ikke bare nedskæringer på
kan rummes inden for det uddannelsessystem vi kender fordi det i al beskedenhed bare vil betyde at de danske studerende på
skal nøjes med i gennemsnit at være en år forsinket på deres uddannelse
de skal gå i gang en kvartal tidligere dermed er der stadig plads til to sabbatår og dermed mener jeg at det både er realistisk og fornuftigt
regeringen for ambitionerne om at nedbringe de studerendes dimittendalder
ikke helt deler rosen fra venstres gruppeformand men
i hvert fald synes jeg det er vigtigt med regnestykket her det er rigtigt
at tres procent af alle unge skal have en videregående uddannelse og det er en ambition som vi med
og tyve planen har anvist finansiering til for det første viser vi jo at
det optag vi allerede satte rekord med
vores første finanslov nemlig de fire og halvtreds
en milliard kroner ud over det der var disponeret
alene til strukturudgifterne når flere skal have su og samtidig altså ikke betaler skat fordi de ikke arbejder mens de studerer så er det rigtigt som
lunde larsen siger at alle de her forudsætninger i en mellemfristet plan baserer sig på at folk kommer
det gælder for den her plan det gælder for vk
gjaldt også for sr regeringens planer at det altså i en mellemfristet plan
det er efter det man vist kalder helt gængse
hurtigere igennem eller som vi foretrækker at
jeg bare stille det retoriske spørgsmål er det at presse nogen hvis man giver dem mulighed for at starte til februar i stedet for at de skal vente til næste sommer er det at presse nogen hvis man reducerer frafaldet gennem en bedre optagelsesprocedure så de havner på
handler om og har lyst til at fortsætte med er det at presse nogen
skaber et su system hvor man har mulighed for at fravælge studiearbejde for i stedet for
indhente noget af det tabte hvis man har haft en periode
fra det vk regeringen lagde op til kigger vi ikke nøgent på besparelser i su systemet
kan skabe et bedre og mere sammenhængende uddannelsessystem som giver en lavere dimittendalder og det
og det er det befolkningen skal være trygge ved vi bruger ikke penge vi ikke har tilvejebragt heller ikke på forventet efterbevilling som det jo faktisk var
sin mellemfristede plan havde travlt med at bruge pengene men glemte at
selvfølgelig kommer et udspil blandt andet om hvordan vi vil sænke dimittendalderen for de studerende og det er
tres procent til næste år men vi finansierer præcis som vi gjorde på sidste finanslov krone for krone de nye studiepladser efterhånden som vi får skabt behovet for dem ved at motivere flere unge til at søge
er en helt relevant problemstilling at der er dimittendledighed og derfor
er regeringen jo også i forbindelse med den mellemfristede
initiativer til det korte sigt herunder en ungepakke som skal bidrage til
der er et af elementerne at styrke og videreudvikle videnpilotordningen som er et utrolig effektivt redskab til at bringe akademikere ud i
at der bliver oprettet andre stillinger til akademikere fordi det viser sig at de virksomheder kan se at det giver noget på bundlinjen og er med til at skabe vækst og det er jo faktisk er omdrejningspunktet
vækst og dermed beskæftigelse i danmark og det gør vi blandt andet ved
er kernen i det er at vi her sikrer det økonomiske fundament for at vi på samme præmisser som vi kender i
optage det antal studerende
der er til strukturudgifter faldende skatteindtægter og øgede su udgifter og så det råderum vi har
at udmønte strategien for hvor det skal foregå det siger sig selv at det er dyrere hvis
seks procent alle sammen skal være læger det vil vi nok
vi jo faktisk i dag ser den store vækst i søgningen
til erhvervsakademierne da kvote to optaget senest
strategien bliver men jeg kan bare sige at selv
i vores råderum råd til at finansiere de
og dermed udmønte vores strategi derfor er der styr på økonomien for kapacitetsudvidelsen i uddannelsessystemet
med til at lave reformerne der giver grundlaget for
selvfølgelig derudover resterer er en diskussion om kvaliteten det giver ikke mening at uddanne flere hvis det er på bekostning af kvaliteten og det har jeg jo
et som minister det der så er kernen er for det første selvfølgelig de løbende prioriteringer
får mere kvalitet for pengene der må jeg sige at der er meget stor variation eksempel timetallet
beslægtede uddannelser både på professionshøjskoler og universiteterne og derfor synes jeg ikke at man skal udelukke at vi også kan få mere kvalitet for pengene end vi gør i
i universitetsloven er der tilmed beskrevet en proces og nogle rammevilkår for en eventuel overdragelse som regeringen ikke ser grund til at ændre dette indbefatter
bedre rammevilkår så kan bestyrelsen altså anmode om bygningsselveje ifølge universitetsloven men det er en forudsætning at overdragelsen skal være udgiftsneutral for staten
at ansætte forskere eller give mere undervisning sea ordningen betyder også at universiteterne ikke skal koncentrere sig om
der ingen tvivl om at bygningsselveje indebærer tunge
opgaver og en øget økonomisk risiko
universitet for nylig har danske universiteter orienteret mig om at universiteterne ønsker mere fleksibilitet i bygningsforvaltningen
dette indbefatter både forbedringer af sea ordningen og
ikke blot én bygningsmodel men flere det er klima energi og bygningsministeren som har ansvaret for sea ordningen og den forvaltes af bygningsstyrelsen danske universiteter har endvidere orienteret mig om at de
om muligheder for modernisering af sea ordningen jeg synes det er vigtigt at den dialog fortsætter og samtidig er jeg som uddannelsesminister naturligvis også optaget af at universiteterne har gode rammevilkår i forhold til bygningsforvaltning
bedt styrelsen for universiteter og internationalisering om at mødes med universiteterne for at drøfte og afklare deres tanker og ideer på dette område universiteternes bygningsforvaltning er kompleks
og leje og endda kombinationer heraf regeringen finder det derfor også væsentligt at der nu er igangsat en proces og
som skal have lov til at føres til ende og herved får vi et bedre grundlag for at kunne vurdere mulighederne for god og solid
både forskning og uddannelse og regeringen kan
regeringens politik på området de videregående uddannelser
de målsætninger vi har regeringens politik er klar vi skal uddanne flere og det må ikke ske på bekostning af kvaliteten tværtimod regeringen vil løfte kvaliteten i samarbejde med universiteterne og jeg synes også at
en ambition vi deler regeringens mål er at tres procent af
have en videregående uddannelse og at fem og tyve
en lang videregående uddannelse det mener vi er et offensivt svar på de udfordringer som danmark står over for
hvor der er nok så meget behov for at diskutere kvalitet og indhold men i dag diskuterer vi så altså de fem og
dem der skal stå for det største ryk når vi kommer til universiteterne er vi allerede tæt på at nå målet om at fem og tyve
gennemfører en universitetsuddannelse og derfor synes
så stor bekymring for om det er den sidste procent der for alvor svækker kvaliteten universiteterne
og universiteternes rolle i samfundet naturligvis helt centralt og det er også
i fuldt flor i landene omkring os kvalitetsbegrebet er langtfra en stationær størrelse samfundet er i konstant udvikling og der stilles stadig højere krav til uddannelserne
at producere offentligt forbrug som man siger i økonomiske termer
et andet vigtigt mål i udviklingskontrakterne er øget innovationskapacitet på universiteterne det betyder
at de studerende skal være mere innovative så de i højere grad bliver uddannet til at reformere systemer og tænke anderledes inden for de rammer og ressourcer der er til rådighed samtidig skal
vi vil tage hånd om de studerende ved at få minimeret frafaldet og den spildtid der er forbundet med ufleksible overgange
er ensbetydende med at vi skaber masseuniversiteter med lav kvalitet den slutning er forsimplet alene ordet masseuniversitet indbyder til diskussion om begrebet kvalitet og forståelsen
hvad et universitet er og hvilken rolle det skal spille
i det hele taget en tendens til at man sætter det klassiske universitets idealer om dannelse fordybelse og kvalitet i modsætning til et moderne universitet med plads til flere og med fokus på samfundets udfordringer hverken det at universitetet skal kunne rumme flere
skal åbne sig mod samfundet betyder at man skal gå på kompromis med kvaliteten der er ikke tale om et enten eller
et universitet for de mange er ikke et alternativ til et eliteuniversitet på et moderne universitet skal de to ting kunne leve side om side og hænge snævert sammen universiteterne skal kunne uddanne bredt og have fokus på hele spektret
ikke i tvivl om at det kan ske uden at gå på kompromis med kvaliteten tværtimod ønsker vi på en og samme tid at uddanne flere og højne
er jo traditionen at ministeren takker for en god debat
selvfølgelig hvordan vi på en gang øger optaget og produktionen af højt kvalificerede kandidater og
måde til de sjældenheder man huske at hæfte sig ved at dansk
radikal minister i det her tilfælde fokuserer for meget på det brede og for lidt på eliten
nogle gange er diskussionen måske i virkeligheden omvendt men
for at skabe grundlag for at man kan bruge gruppeeksamen de steder hvor det er relevant
helt enige på folkeskoleområdet men ikke desto mindre
at lade uddannelsesstederne selv tilrettelægge
ved det som jeg synes er det helt rigtige nemlig hvordan vi får skabt en almindelig kultur eller stemning rundtomkring
for nogle målsætninger vi er med til at
sætte som skaber og bidrager til at
universiteterne på fakulteterne og helt ude i
undervisningslokalerne hele tiden har den bestræbelse både for dem der underviser og
sig selv er et kvalitetsstempel at man bruger
det universitet som er tættest på normeret tid og det universitet der
alle dem der kommer fra det universitet som
er to år dygtigere end
udviklingskontrakten for universiteterne netop
nu må i sætte jeres egne mål for hvordan i vil fremme kvaliteten
udfordring med timetallet på visse studier og andre steder
højt timetal på alle uddannelser er det måske andre ting der har med
kvaliteten at gøre men man sætter sig konkrete mål også mål
der skal være progression i og hvordan vi konstaterer der er det og det er et fantastisk godt
synes jeg også tilbagemeldingerne tyder på
også enig med venstres ordfører i at en uddannelse er noget man tager og
have høje forventninger til de studerende for det er ikke noget man får
i meget høj grad er et spørgsmål om hvordan vi anvender ressourcerne og ikke kun som
nogle gange kan få indtryk af hvor mange ressourcer
er bare en ting jeg vil lægge til og det er
tanken og ikke bør være tanken at de mange
vi uddanner per automatik er
forudskikket en karriere inden for universiteternes tykke mure det er jo i meget høj grad tanken
at de skal ud at arbejde i de private virksomheder og derfor skal vi passe på
tilrettelægge systemet efter at det er den eneste saliggørende vej for en phd
at vi får en lavere færdiggørelsesalder som for de enkelte involverede vil blive opfattet som en kvalitet jeg har selv
en højere grad af vinteroptag og jeg tror altså
har lyst til at komme i gang og ikke nødvendigvis som noget negativt
at det nu er de næstbedste vi skal have uddannet på
motivere de studerende til måske at søge lidt bredere for
er jo nogle hvert eneste år som faktisk er kvalificerede til et studium men
ikke brug for at vi alle sammen bliver læger heller ikke dem
har lyst til at blive det og derfor
skaber grundlag for en bedre sammenhæng og en større fleksibilitet så de studerende kan gå ind ad flere
indgange og også ud ad flere udgange og på den måde få sig en uddannelse som de i høj grad selv præger
midlerne og det er jo også meget rimeligt at
i høj grad også til liberal alliances ordfører at når der spørges om regeringen har en langsigtet plan
og tyve plan hvor vi meget målrettet satser på
rigtig afgørende at vi sikrer det økonomiske fundament for det her for ellers risikerer man jo at
prioriteringsrum som vi har i forhold til
om et øget råderum til vækst beskæftigelse og uddannelse så der er taget højde for de her ting det skaber et grundlag og et økonomisk fundament for de målsætninger vi har
man skulle klandre regeringen for noget det skal man jo ikke nødvendigvis men altså hvis man
så skal vi tage hovedet ud af busken i forhold til hurtigere igennem og der er det bare
ved hvad det er for en uddannelse de søger ind på gennem ordentlig vejledning
de ved hvad det er for studium de kommer ind på og dermed reducerer frafaldet ja så får vi altså både en lavere dimittendalder
busken hver gang man hører det med lavere dimittendalder
mette bock talte om ja vi arbejder med en
taxameterreform ja vi arbejder med at ændre akkrediteringssystemet
vi har fremlagt en langsigtet plan jeg forstår godt hvad der tales om nemlig en en flerårsaftale i forhold til finansloven
en god ambition at have jeg kan sagtens forstå at
og alle andre i øvrigt er interesseret i det
meget høj grad af stabilitet altså både forskningsudgifter
er det marginale det vil man gerne vide og det er helt fair men jeg vil bare sige at
den stabilitet i det at når vi har sagt at en procent er et gulv og ikke et loft og
ja så er det jo en indikation om at det går den vej og ikke den anden
jeg har ikke hørt nogen foreslå at vi skulle reducere
det efter sigende skulle være et rigidt mål jamen der er ikke nogen
ikke lave økonomiske forudsætninger og regnestykker der finansierer det og derfor må man sige at det at det synes jeg
det så efterlader alle de andre
ikke skulle klæde et oplyst samfund at have uddannelsesmålsætninger det vi nu altså haft i nogle år vil jeg sige også med brede flertal i folketing så mon ikke
sige til den konservative ordfører som tiden løber ud at
dele æren med min forgænger
men man må dog sige at det historiske ved den her dag er
har vi ikke haft før det er ikke sket før det er historisk og det er rigtig afgørende jeg deler også helt ambitionen hos alle dem der siger at det her jo ikke bare er et arbejdsmarkedspolitisk spørgsmål
et spørgsmål om at uddannelse og dannelse skal gå hånd i hånd det skal være uddannelse med mening
til de unge om at vejen til fremtidens arbejdsmarked er brolagt med uddannelse
at der er en meget bred opbakning i folketinget til at sikre det økonomiske grundlag samtidig med at kvaliteten holdes i hævd det glæder mig rigtig meget og derfor siger
at vi så forholder os til at det i høj grad er noget
til at præge arbejdsmarkedet de foreløbige analyser tyder i hvert fald på at
de her højt kvalificerede folk og derfor skal vi passe på
når vi indretter uddannelsessystemet efter det at vi så ikke betragter det som sådan en sideeffekt
en klokkeklar analyse at der er arbejde at få til højt kvalificerede medarbejdere også i årene fremover
ikke sådan at vores regnestykke falder sammen hvis
en mellemfristet plan der er det strukturerne vi taler om
betyder det jo i sagens natur at der over årene bliver mange flere studerende også flere end de titusind ekstra
øger kapaciteten med de ekstra studiepladser
ikke sikker på at det det nødvendigvis er sådan at tallene ikke stemmer overens men da jeg ikke kender baggrunden for regnestykket fra
i telefonen så vil jeg næsten opfordre til at at
sender spørgsmålet over og så vil vi
kan bare sige at de forudsætninger vi
halvtreds procents målsætningen i den tid hvor herre jens henrik thulesen dahls parti lagde
dahl har til universiteterne jeg tiltror også dem at de er i stand til at tilrettelægge en undervisning og en eksamenssituation
udviser større tillid til vores primære uddannelsesinstitutioner
man får en individuel bedømmelse uanset hvordan
og det er jo i hvert fald ekstra penge for dem penge som de ikke har
investeringerne vil komme forskere og undervisere til gode og vil bidrage positivt til økonomien i den nuværende lavkonjunktur og skabe øget beskæftigelse når midlerne kanaliseres ud i byggebranchen som led i moderniseringen jeg har så til min overraskelse
at venstre er uenig i disponeringen af midlerne i berlingske tidende den syvogtyvende
derfor må jeg også lægge til grund at venstre ikke føler sig medansvarlig for de planlagte investeringer jeg vil også beklage over for
jensen at der er en opfattelse i venstre
de her anlægsinvesteringer blev aftalt i regi af
tusind og ni men vk regeringen opsagde jo de aftaler
at regeringen fortsætter det investeringsløft som jeg så er enig i at der er god brug for og derfor til min undren har oplevet at
her anlægsinvesteringer blev aftalt i regi af globaliseringspuljen i to tusind og ni men vk regeringen opsagde de aftaler og derfor der i universitetsverdenen
pengene er altså ikke anvendt tidligere pengene kommer ud at arbejde og kommer til at skabe efterspørgsel
at fløjte samtidig også fordi man altså på den ene side synes at det vi gør
rigtig hvad diskussionen kommer af hvis man i øvrigt
socialdemokraterne og det radikale venstre deltog i så man finansierede vel strengt taget ikke så meget helt alene i den
sammenhæng men man opsagde også forliget
listen over hvad den her regering prioriterer anderledes end
den tidligere kan jo være lang og måske også lidt uden for rammerne af det her spørgsmål men jeg kan da nævne nogle af de væsentligste ting
på mit eget område det er altså en fortsat investering i forskningsmidlerne
at nedbringe forskningsudgifterne til en
hvis venstre og konservative havde gennemført genopretningsplanen som de aftalte
jeg nævne undervisning af tosprogede og specialpædagogik men også almen dannelse som et fundament alle lærere skal
været og er et meget højt frafald på læreruddannelsen og dokumentation på området viser at studerende
derfor er det også min klare forventning at vi allerede når vi begynder optaget til den nye læreruddannelse i to tusind og tretten vil se en reduktion i det alt for høje frafald der er på læreruddannelsen i
følger også en øget monitorering af professionshøjskolernes evne til at indfri målsætningerne
og samtidig også en sikring af at den regionale dækningsforpligtelse som er afgørende for at vi får de lærerkræfter vi har brug for i folkeskolen vil blive skærpet med det lovforslag vi
og tilsvarende monitoreringen
fraværet af en national standard og der synes jeg måske at
det var relevant at kigge lidt rundt i uddannelseslandskabet
derfor synes jeg også at det er en forvanskning at fremstille det som om man ikke har de samme rettigheder
de samme muligheder som lærerstuderende landet over det er jo heller ikke sådan i dag
mange vil kunne bekræfte at det er den samme oplevelse at være lærerstuderende fra sted til sted og vi kan
at søgningen er forskellig til de forskellige institutioner
selvfølgelig er et institutionelt præg det der sikrer standarden er jo de fælles kompetencemål og det vi går over til
hvad man kan når man er færdig med sin læreruddannelse og ikke præcis hvilke skridt man har taget på vejen
fordi det er afgørende hvis vi skal sikre den bærende ambition
at bidrage til at vi i langt højere grad ser at undervisningen i folkeskolen varetages af lærere der rent faktisk har undervisningskompetence i det fag der er på skemaet der bliver så
gøre specialpædagogik og dansk som andetsprog til noget som alle lærere skal have som en del af deres grundfaglighed frem
det skyldes altså to ting for det første ønsket om at alle har forudsætninger for i en inkluderende folkeskole
og også dansk som andetsprog
en erkendelse af at der også er behov for at det her indtænkes i efteruddannelsen hvor der er rigtig god grund til at nogle
opnås gennem efteruddannelse derfor kombinationen af grundfaglighed
understreger at vi løfter praktikken for det første det generelle
kompetencemål som for hver enkelt praktikperiode vil betyde
blive øget for det andet indfører vi jo en karakter
på læreruddannelsen og for det tredje kigger vi altså på kvaliteten af praktikken blandt andet ved
at insistere på at vi skal have uddannet praktikvejledere sådan at
det er vigtigt at understrege at praksisnærhed jo ikke er isoleret til praktikken vi ønsker meget mere folkeskole i selve læreruddannelsen altså det at der er et tættere samspil mellem den professionsforskning der i stigende grad skal drives
en meget tættere kobling sådan at det ikke er sådan at praksis er noget man tager sig af når man er i praktik
teori er noget man klarer på læreruddannelsesstedet der skal vi have meget mere praksisnærhed også i den daglige undervisning
så har der været spørgsmål om almen dannelse og der synes jeg sådan set at der er svaret rigtig fint på det fra flere ordføreres side
klm har sin egen eksamen men det er en del af den samlede grundfaglighed og
er bred enighed om at det bør almen dannelse opfattes som nemlig en del af lærernes grundfaglighed det er det der er afspejlet i aftalen og kommer til at blive afspejlet i bekendtgørelsen at almen dannelse er en del af lærernes grundfaglighed der vil fortsat være et eget kompetencemål og en egen eksamen
og dermed også en styrkelse af det element så blev der også lige kort
nævnt de timeløse fag og der vil jeg bare understrege at
også her udvikles der kompetencemål og de vil indgå i monitoreringen af om
vi sikrer tilstrækkelig forsyning også inden for de timeløse fag herunder
takke for hvad jeg forstod som et tilsagn om
fagfagligheden uden at rykke læreruddannelsen ind på universiteterne eller i hvert fald
bringe den nærmere jeg mener faktisk at vi løser
på et par gange her at vi ønsker at skærpe kravene altså vi ønsker
det faglige udbytte både i lærernes grundfaglighed
når det handler om undervisningskompetence i specifikke fag ved at stille højere krav i de her
det andet som jo også gennemsyrer aftalen er netop et ønske om et tættere samarbejde med blandt andet
universiteterne eller musikkonservatorierne som ordføreren selv var inde på for at få
blevet indrettet på de udligningskontrakter vi laver og den læreraftale som meget klart signalerer et ønske om det samarbejde mener jeg faktisk at vi i kombination med at vi nu moduliserer og
stram dagsorden fastsat i en lov men i stedet for har moduler
helt andet grundlag for netop at få den samtænkning som
hvorfor ikke lave optagelsessamtaler for alle det er der ikke noget der forhindrer nogen professionshøjskoler i hvis de måtte ønske
gøre det men det vi har sagt er i hvert fald som minimum for dem der har mindre end syv
det klare blik der var for dereguleringen her som jo også betyder som et
sidste signal at der bliver langt bedre mulighed for
gøre sin indflydelse gældende uanset om man
tilhører de studerende fordi når vi laver de her kompetencemål
bekendtgørelse som der også er blevet henvist til et par gange
vil kunne gøre deres interesser gældende
takke forligspartierne for
godt og konstruktivt samarbejde frem mod aftalen om læreruddannelsen og det lovforslag vi
behandler i dag men samarbejdet slutter jo slet ikke der
vi skal implementere uddannelsen og det trækker spor langt ud i
fremtiden fordi vi jo også har stillet os selv en række målsætninger som vi skal vende tilbage til blandt andet som følge af den øgede monitorering og de udviklingskontrakter
frugtbar lovbehandlingsproces hvor vi kan få lejlighed til at konkretisere flere af intentionerne bag læreruddannelsen og svare
de andre elementer i uddannelsen
det tættere samarbejde mellem
rigtig godt og tæt samarbejde mellem læreruddannelsesstederne
jo noget der kan opdyrkes i stadig stigende grad for at supplere det som ligger i i praktikken
helt overbevist om at det her fører til en bedre praktik men det er vi så i forligskredsen
at der er en tilstrækkelig mængde undervisning uden at vi ad den vej vil gå ind og og fastsætte
det jeg diskuterer med professionshøjskolerne i forbindelse med deres
god balance her fordi vi har sagt at der er noget der handler om noget af det som alle lærere skal kunne
der er en række pædagogiske elementer didaktiske elementer og så er der
der har vi så sagt jamen så lad os lave to kompetencemål og dermed også to forskellige typer af eksamener
jo selvfølgelig uddannelsesstedernes ansvar at sørge for at
de studerende gennem den undervisning de modtager og den indsats de i øvrigt
de fleste steder det er jo ved at sige hvad skal man kunne for at man kan komme forbi den hurdle det er at bestå
den eksamen det er så det vi også har gjort her
styrkelse fordi vi stiller øgede krav til hvad man skal have ud
videregående uddannelsesinstitutioner gør brug af de nye muligheder for øget samspil omkring uddannelsen af fremtidens folkeskolelærere mål for samarbejde skal desuden indgå i udviklingskontrakterne for professionshøjskolerne som det allerede er tilfældet for universiteterne professionshøjskoler
fransk og tysk det er bare for at sige at det
problemstilling vi er fuldstændig opmærksomme på og
med den deregulering vi laver og gennem de andre instrumenter vi har
mulighed for det blandt andet fordi vi moduliserer
det gør vi jo blandt andet i en konsekvens af de forsøg der har været vi kan se at det også er den
uddannelsessektoren der har været ønsker om at lave såkaldte science teacher
samarbejder mellem professionshøjskoler og universiteter om at forbedre uddannelsen af unge som
jeg ved også at der er en stor interesse
blandt andet i nordjylland for at se
men jeg mener ikke at man med rimelighed kan sige at vi lukker nogen døre tværtimod synes
god debat om lovforslaget og interessen viser jo tydeligt hvor afgørende de videregående uddannelsesinstitutioner er for de ambitioner vi har om
andelen af danske unge som får en videregående uddannelse og for det danske samfund generelt den konkrete anledning til fremsættelsen af lovforslaget er en anmodning om sammenlægninger fra henholdsvis danmarks tekniske universitet og ingeniørhøjskolen i
og det informationsvidenskabelige akademi begge sammenlægninger forventes at ske per første januar to tusind og tretten formålet med lovforslaget er at skabe en generel hjemmel til at uddannelsesministeren efter anmodning fra de institutioner der ønsker sammenlægning eller spaltning
understrege at det ikke et signal om en ny fusionsbølge jeg synes at der har været rigeligt fokus på mursten og matrikler i mange år og har derfor valgt at sætte et andet fokus nemlig på indholdet og på undervisningens kvalitet
naturligvis i respekt for de politiske aftaler som
området her jo er tæt belagt med og som jo udgør en væsentlig demokratisk kontrol
også et svar til enhedslistens ordfører om at
kan jo heller ikke som regering
komme ret langt med at sidde et flertal i folketinget overhørigt og derfor vil jeg bare sige at der ikke er tale om at udelukke folketinget
bemyndigelse det er set og sket mange gange tidligere lovforslaget giver også anledning til at ensrette
på området for sammenlægning og spaltning af institutioner
været meget forskelligt reguleret hidtil men men jeg har som også dansk
stedfortrædende ordfører påpegede det tilpasset loven så
det fremgår helt klart og tydeligt at vi taler om
rulle nogle af de spaltninger tilbage som er foregået mellem erhvervsuddannelsesinstitutioner og erhvervsakademier som det fremgår af den kommenterede høringsoversigt som er sendt til udvalget
ordfører rejser spørgsmålet om
de vilkår der gør sig gældende og de rettigheder der er så var der
også bare benytte lejligheden til at præcisere at det
tid siddende uddannelsesminister kan få bemyndigelse til
at fastsætte en bestemt form for digital kommunikation med deres studerende og deres ansøgere det er altså ikke et spørgsmål om at tage noget fra dem men snarere om give dem en mulighed for at lave en effektiv forvaltning og det er det
der derudover pågår almindelig diskussion om hvordan man
kan sikre en en ensartethed og mindre bureaukrati ved
en anden diskussion lovforslaget her handler om at give
for at man lokalt kan fastsætte at man kommunikerer igennem bestemte systemer og dermed lette den lokale administration
uddybende spørgsmål af enhver karakter
vil vil afslutningsvis takke forligspartierne bag professionshøjskoleloven som har medvirket til at
her lovforslag i høring og efterfølgende fremsætte i folketinget
de respektive forligskredse på området
internationaliseringen af det danske uddannelsessystem
så sent som i dag har vi jo annonceret at vi også vil til når det kommer til moderniseringen af udlandsstipendieordningen
indarbejder vi hjemler fra finansloven der gør det muligt for universiteter at formidle visse boliger og stipendier i forbindelse med internationale uddannelsessamarbejder og det gør vi jo
vi har lavet et særligt projekt i kina
det kræver noget særligt når vi vil bevæge os uden for den slagne vej i
var vigtigt at have en mulighed for også
sikre boligerne for dem der rejser ud
giver vi jo med lovforslaget universiteterne en generel mulighed for at stille
for ansatte som via et dansk universitet
synes jeg er et vigtigt led i at give universiteterne de bedste rammer for deres internationale arbejde
rettet ind og giver en hjemmel som vil vil skabe bedre vilkår for universiteternes internationalisering
nu skal vi jo først i gang med udvalgsarbejdet og skulle der alligevel være enkelte opklarende spørgsmål
refererer udelukkende til universitetsuddannelsernes adgangsregulering men jeg går ud fra at
også ønsker at ophæve de tilsvarende bestemmelser i reglerne for de øvrige videregående uddannelser forslagsstillerne mener at
reglen straffer de unge der venter mere end to år med at søge ind på en videregående uddannelse og desuden at en
favoriserer ressourcestærke elever fra uddannelsesvante hjem idet de typisk i forvejen har højere karakterer for studentereksamen og typisk er mere afklarede i deres uddannelsesvalg
reglen indgå i dette reformarbejde der forventes afsluttet i foråret to tusind og tretten
optagne på de videregående uddannelser der er under en og tyve år er steget med fire procentpoint fra to tusind og syv til to tusind og tolv nemlig fra syv og tyve
har vi de fjerdeældste studiestart
gennemsnittet for færdiggørelsesalderen for professionsbachelorer og kandidater er ni og tyve år
er seks og tyve år for de erhvervs og økonomiuddannede regeringens målsætning er altså at dimittenderne på de videregående uddannelser skal være yngre
færdige især på universitetsuddannelserne er der i dag for få studerende der formår at gennemføre deres studie på normeret tid vi skal minimere studietidsforsinkelser
det betyder at man ikke nævneværdigt reducerer risikoen for frafald ved at vente mere end de to år som reglen her peger på
at der kan ses et mønster mellem sabbatår og reduktion i
for frafald
også huske på at størstedelen af de studerende jo rent faktisk ikke falder fra heldigvis
at tage til udlandet og studere desuden kan det være en fordel for den enkelte at komme relativt tidligt i gang så man eksempelvis fortsat har sin matematik eller sprogkundskaber i frisk erindring
reglen har kun direkte betydning for optagelsen på de uddannelser hvor der rent faktisk er en adgangsbegrænsning i dag er det kun syv og tredive procent af uddannelserne som har en adgangsbegrænsning på over halvdelen af de videregående uddannelser kommer en
til adgangsbegrænsede uddannelser der påvirkes direkte af reglen her bliver der fyldt op og der er ingen ledige pladser uanset om der er fortrinsret eller ej en foreløbig evaluering af
en reglen viser at fem hundrede ud af cirka syvoghalvtredstusind optagne i to tusind og elleve på baggrund af reglen blev optaget på en uddannelse på grund af fortrinsretten frem for ansøgere med en ældre adgangsgivende eksamen
fremstille sagen i deres beslutningsforslag i den sammenhæng vil jeg også fremhæve at
udvalgte uddannelser i danmark ligesom det er langt mere udbredt i udlandet
eksempel at der optages en mindre gruppe nye studerende med lavere karakterer end dem der eller
der er desuden indikationer på at reglen også opfattes som en politisk blåstempling af at holde to års sabbat
hensigten med reglen så selvfølgelig er der både
det her indgå i den samlede analyse af incitamentstrukturer i forhold til unges studieadfærd som er en del af det reformarbejde vi
for at fremme at flere studerende færdiggør deres uddannelse tidligere end tilfældet er
jeg også klart redegjorde for at den
fem hundrede studerende ud af syvoghalvtredstusind optagne
kun adgangsbegrænsning på godt og vel en tredjedel af vores uddannelser
flere studiepladser af at afskaffe reglen
man kan sige at den her regel fratager nogen muligheden for at
en beskeden andel af det samlede antal
barrierer og uhensigtsmæssigheder men jeg tror at det der ligger bag
det overhovedet er et anerkendelsesværdigt formål at arbejde med en lavere dimittendalder det er muligt at vi ikke kan blive helt enige med enhedslisten om det
det har altså kun konsekvens for fem hundrede ud af de syvoghalvtredstusind optagne i to tusind og elleve og
derfor vil jeg da opfordre forslagsstillerne til i hvert fald
jeg meget væsentligt emne nemlig
større samfundsmæssigt afkast af de tyve milliard
eneste år år
gøre på baggrund af den nyeste statistik
blandt andet universiter er at sige at den tankegang der prægede den tidligere regerings arbejde nemlig det her med
til så mange fakturaer derfor og der tror jeg at
synes jeg forældede tilgang op hvor man siger at
basismidler til universiteterne og det gavner ikke noget som helst eller også giver man
til bestemte fonde og det gavner så erhvervslivet vækst og beskæftigelse det jeg gerne
arbejder på i regeringen er jo at skabe en kultur hvor der er et direkte samarbejde mellem vores universiteter som jo nu har historisk høje basisbevillinger og endda i et tre årig t forløb som de har ønsket sig
få gang i jobskabelsen i danmark så det er det
den skyttegravskrig der måske har været i de sidste ti år
givet til basisforskning og den fri
i almindelighed bestemt også kan spille en rolle når det handler om at få gang i jobskabelsen i danmark og få et højere afkast af de store investeringer
ikke sådan at jeg hopper ned i den anden skyttegrav det jeg beder om er i virkeligheden at alle kommer lidt op og spiller på den forskningspolitiske
så mange nye virksomheder som det eksempelvis gør i andre lande
det er et udtryk for den tilgang man har haft hvor man sådan var lidt nede i den ene skyttegrav
nemlig det her med teknologioverførsel
i bredeste forstand altså videnoverførsel
starte en virksomhed uden at det bliver oplevet som en pauseknap i
derfor er der mange forskellige elementer som skal i spil
et større samfundsmæssigt afkast
det her med at der skulle være et bestemt indtjeningskrav til universiteterne
det jo ikke et krav jeg stiller ikke noget krav om at man skal slå mønt af sine
så er der en stående diskussion imellem og det er den jeg siger er
man skaber en smidig relation
er det afgørende nemlig at hvis et patent skal give et samfundsmæssigt afkast
og arbejder ude i virkeligheden gennem en virksomhed eller ved at en forsker starter en ny virksomhed
det og så kommer der ikke nye job ud af det derfor tror jeg ikke at
der har jeg sagt til universiteterne i deres udviklingskontrakter at de over de næste tre år skal bidrage til at danmarks innovationskapacitet øges og det forventer meget af der er sat konkrete individuelle mål universitet for universitet og det handler ikke
har vi en målsætning om at lærerne skal have
de fag de skal undervise i og det er
en milliard kroner til at efteruddanne lærerne altså dem der er uddannet og
som har behov for at få løftet deres kompetencer så det svarer til
som vi nu forlader at for få kom ud med undervisningskompetence
altså det der i dag hedder linjefag i tre af de fag der er på skemaet i folkeskolen nogle kom kun ud med to linjefag
normen bliver at man får undervisningskompetence i tre fag som alle sammen er at genfinde på folkeskolens skema det kommer til at gøre en verden til forskel
for det andet har vi skærpet forsyningspligten for professionshøjskolerne
de får mere frihed men også en skærpet forpligtelse til at sørge for at der uddannes lærere til at dække
de ligger typisk regionalt derfor mener jeg faktisk at
linjefag som er på skemaet i folkeskolen og den skærpede forsyningspligt gør at vi vil adressere det hensyn som
det område og de vil altså have en forpligtelse til at sørge for at de samlet set udbreder en palet af
det næste er så spørgsmålet om hvorvidt det er hensigtsmæssigt eller ikke hensigtsmæssigt at man kan tone uddannelser sprogudvalget der kiggede på danskernes fremmedsprogskompetencer
nu skabt mulighed for jeg tror ikke vi skal regne med at det
udbudt på samtlige læreruddannelsessteder i danmark at man kan
nogle steder og så må man jo søge derhen det kan også være som vi har set eksempler på at nogle vil lave en såkaldt science teacher uddannelse altså hvor det på forhånd er givet at de ting man skal have med at gøre
måde er i naturvidenskabens verden matematik fysik biologi eller hvad
læreruddannelsesforligskredsen har aftalt
at vi også vil lægge pres på professionshøjskolerne for at tilbyde
det at vi nu har struktureret uddannelsen i moduler i stedet for
perlerække af beslutninger truffet her på christiansborg og omegn om
vil også gøre det langt lettere for dem
vil gøre at professionshøjskolerne kan dække behovet jeg tror faktisk de er meget ivrige efter at bidrage og det vil også tjene det formål som jeg synes er nok så vigtigt nemlig at den viden som professionshøjskolerne også skal til at bidrage til i højere grad med de
vil få en lettere vej ud i folkeskolen hvis man har en løbende efteruddannelse af lærerne som på den måde kan komme i kontakt med den nyeste viden om
den måde får professionaliseret klagebehandlingen på det statslige uddannelsesstøtteområde og hermed også øget
jeg ser frem til udvalgsarbejdet men
studerende skal blive tidligere færdige med deres uddannelse
su reform bedre igennem uddannelserne i tirsdags
kunne tale om den i dag reformen skal
regeringens øvrige uddannelsespolitik være med til at skabe et solidt grundlag for vækst og velstand i danmark fremover med reformen målretter vi
i dag er det kun ti procent af de universitetsstuderende som gennemfører både en bachelor og en kandidatuddannelse
i gennemsnit over seks år om at gennemføre deres studie og på visse fakulteter nærmere syv år det anser jeg
derfor sigter en stor del af regeringens forslag mod de halvfems
tyve fra altså seks
for institutionerne
derudover vil regeringen understøtte højere studieintensitet gennem vores forslag om at alle studerende skal tilmeldes fag og prøver svarende til et fuldt studieår på tres ects det skal få dem hurtigere
su stipendierne i to tusind og tretten end i to tusind og tolv universiteterne har med finansloven også fået bedre forudsætninger for langsigtet planlægning
million kroner årligt fra to tusind og tretten til
tage uddannelse og bidrage til samfundet det ændrer regeringens fokus på at få de studerende hurtigere igennem uddannelserne ikke ved tidligere i gang og hurtigere igennem behøver ikke at betyde mere frafald for eksempel er
de studerende hvad der forventes af dem på et fuldtidsstudie og regeringen har stillet krav om at universiteterne skal understøtte større gennemskuelighed i uddannelsesudbuddet
derfor går en reduktion af studieforsinkelserne så flere gennemfører på normeret tid hånd i hånd
det er derfor regeringen har kaldt sin su reform bedre igennem
i det danske samfund som heldigvis og fordi vi prioriterer at det skal være sådan
nogle rigtig gode vilkår og faktisk bedre vilkår end studerende
nogen andre steder i verden
er underligt at gøre det til et problem at studerende færdiggør
social mobilitet der optager os alle sammen altså ikke så entydigt som det
stilles op også i debatten i dag henføres
generøse su systemer til gengæld har bedre resultater når det kommer til den sociale mobilitet
og understrege hvad jeg er helt enig i
mere frihed giver mere kvalitet
ønske at nedbringe forsinkelse er hinandens modsætninger tværtimod er der meget der tyder på at høj kvalitet faktisk
at det at det her med at få
den gennemsnitlige dimittendalder bragt ned så vi nærmer
forhandlingerne der blev spurgt lidt til det her med at hvis nu en fjerdedel flytter hjemmefra og der vil jeg bare understrege at det der har været tanken
et større rådighedsbeløb end udeboende fordi de jo ikke har de samme faste udgifter derfor er det svært at forestille sig at en hel masse i
uden at det jo så vil give dem et større rådighedsbeløb og det
på de tal der ligger i reformen her på den måde
efterhånden så berømte gængse
også tak til venstres ordfører
tager ansvar for at føre en ansvarlig økonomisk politik
at vi havde overtaget venstre og konservatives politik og det kan jeg helt afvise
gik jo til valg på at fjerne hjemmeboendes
sige at det har vi jo valgt ikke at gøre alle dem der får
der sker nogle justeringer rundtomkring javel men alle dem der får
i fremtiden og det er jo en markant forskel i forhold
slår fast at vi ikke finder at der er en modsætning mellem det at få mindsket forsinkelsen
som jeg forstod det tidligere på ugen havde enhedslisten et
politik at det er godt at der bliver mindre forsinkelse eller det ikke er
først på ugen konstaterede at enhedslisten havde et udspil
alvorligt og tro at de unge rent faktisk kom mindre forsinkede igennem og så opgjorde hvad det egentlig
set ikke vigtigt om det er de uddannelsesmæssige tiltag der virker
forslag virker og det bidrager så alt sammen til at vi nedbringer
de gennemsnitlige su udgifter men det er som om at hvis man går ind for forslagene
mister forslagene pludselig deres værdi og bliver til noget
det synes jeg bare er en mærkelig tilgang hvorfor må vi ikke tillade os at glæde os over at hvis også enhedslistens
sparer vi altså nogle su udgifter det skal vi da ikke være kede af
da ikke bøje hovedet over det skal vi da glæde os over for så kan vi jo bruge de penge på nogle andre gode
udspil at vi slår folk i hovedet med økonomiske sanktioner tværtimod det
man starter inden for to år efter endt
ungdomsuddannelse for mange af de kommende
at man kunne være helt op til et halvt år forsinket på henholdsvis en tre årig og en to årig uddannelse og stadig væk få
man kan kalde en økonomisk sanktion og da slet ikke når vi gør det for kommende studerende og dermed ikke ændrer vilkårene for dem
den direkte sammenhæng jeg anerkender at fru rosa lund
jo også sådan at folk hvis forældre har en kort videregående uddannelse eller er faglærte ikke er lige så forsinkede gennemsnitligt betragtet
hørt adskillige gange i debatten at de universiter
dem der optager flest fra ikkeakademiske hjem derfor må man bare sige at den entydige sammenhæng mellem
den negative sociale arv og forsinkelsen
statistikken selv om vi selvfølgelig alle sammen er optaget af at forbedre den sociale
logikken om at vi vil spare frem for at
hvis vi løser den unødige forsinkelse sparer vi nogle penge og det
af i regeringen eller i regeringspartierne det er vi tværtimod glade for fru rosa lund
spørgsmål sagt at suen nedreguleres
suen opreguleres og kommer til at vokse som det også
bliver den samme det vi diskuterer er om stigningstakten på
suen fremover skal være større
indkomst skal vokse mere i de kommende år end andre overførsler jeg anerkender helt at enhedslisten har nogle synspunkter om
su forligskredsen eller eller satspuljeforligskredsen
bare understrege for også at slutte
med at få en bedre brobygning så færre har brug for gsk det er der masser af god grund til og vi arbejder i øvrigt også glad og gerne med vejledning alle der har brug for det kan henvende sig i et studievalgscenter og når ikke alle gør det kan det jo være fordi nogle har bestemt sig for hvad de vil læse
over en år med de her knap
måneder i i gennemsnit
tror så ligesom enhedslisten at en del af det ligger i uddannelsessystemet
tidligere spørgsmål at institutionerne har et
væsentligt ansvar uanset om det er rigtigt eller vi har ret i at det måske også betyder lidt at man siger til de studerende at de altså ikke kan få verdens mest generøse su
clausen har ret i at det kun er de andre ting der er vigtige jamen så betyder det jo
og besparelsen kommer hjem i form af mindre forbrug af su ikke fordi vi har taget noget fra nogen men fordi de færdiggør deres uddannelse
at holde fast i at hvis man tror på de ting enhedslisten har sagt i dag så sparer vi også penge og det er vi ikke kede af
må vi bare sige det kan være at herre per clausen ikke synes det er rimeligt at vi adresserer det her spørgsmål om
uddannelsespausen men det synes vi i regeringen jeg havde et møde med formanden
have et succesfuldt videre studieforløb
to år er et godt udgangspunkt
reglen hvor nogle kom foran i køen alene ved at starte hurtigt
det kunne man måske også glæde sig over
på samme måde som ved andre overførselsindkomster
til reformen og at vi sidestiller hjemmeboende og udeboende i forhold til rådighedsbeløbet og det bidrager også
selvfølgelig er nogle heldigere med at finde billige lejligheder
end andre og derfor må det jo nødvendigvis være
gennemsnitsbetragtninger ud fra en gennemsnitsbetragtning er vurderingen at rådighedsbeløbet i dag efter faste udgifter som i sagens natur
det var rimeligt at lave den her sidestilling som jo betyder
børnecheck inden man fyldte atten år det er fordi vi ikke tror at
man med et slag på sin atten årsfødselsdag pludselig
en fornuftig og rimelig argumentation
og mindre forsinket altså om man tror at det alene kan løses med enhedslistens forslag eller det også kan løses med de andre forslag
bliver det så til besparelser på trods af at det jo egentlig bare er en effekt
jo heller ikke i stand til at regne ud hvad indtægten er
med forældre som ikke bor sammen længere så synes jeg det er både rimeligt og fair at det også afspejles i et system
vi i de kommende år vil se rekordoptag på de videregående uddannelser
det må betyde at flere og flere får en uddannelse og der er vi
for debatten men særlig takke fru rosa lund
bemærkningen om at man godt kan reducere forsinkelsen uden at det går ud over kvaliteten det er også regeringens opfattelse og jeg håber man på den baggrund kan stemme for
samarbejde vi har haft i forbindelse med lovforslagets tilblivelse jeg tror det
stykke tid at der har været et stort behov for at kigge på akkrediteringsområdet ikke mindst for
og målrette kvalitetsarbejdet det er også noget der har været fulgt med største interesse der har været afviklet mange
se på antallet af høringssvar at det er noget som har meget stor betydning for uddannelsesinstitutionerne og interessenterne på området derfor synes jeg også det er
det store behov og den store interesse med et bredt politisk ansvar som
er udmøntet i at alle folketingets partier
er med i den stemmeaftale der ligger til grundlag for
lovforslaget ændrer vi den eksterne kvalitetssikring for
uddannelse til akkreditering af hele uddannelsesinstitutioner ja institutionernes opgave er sådan set den samme som den hele tiden har været nemlig at uddanne dimittender
derfor stiller vi jo netop krav til uddannelsesinstitutionernes eget kvalitetsarbejde med de videregående uddannelser den ændring med at gå fra at
institutionsakkreditere lægger sig i forlængelse af internationale
tendenser hvor man altså har haft en periode
vi uddanner de dimittender som samfundet har brug for
det forhold at en enkelt institutions interesse ikke altid og ikke nødvendigvis er sammenfaldende med samfundets interesse i udbud af nye uddannelser
jeg bare bruge et øjeblik på at beskrive processen
at ansøgning om prækvalifikation vil indeholde oplysninger som man alligevel i det omfang man ønsker at lave nye uddannelser vil skulle tilvejebringe altså oplysninger om hvad det er for et behov man ønsker at dække
sin uddannelse og hvordan den kan passe ind i
det vil være noget man skal gøre som et naturligt første led i processen til gengæld
kan man så vente indtil man er blevet prækvalificeret med at lave det helt store arbejde med
beskrevet så den kan sættes i værk
er blevet enige om at nedsætte med en gruppe personer
alene i deres personlige egenskab afgiver så en indstilling til
processen fra ansøgningsfristen og til ministerens afgørelse foreligger højst må tage ti uger også der er vi altså inde i et
synes jeg både rimeligt og fornuftigt system hvor vi får afvejet det at vi på den ene side sørger for
reel afbureaukratisering idet oplysningerne alligevel må være tilvejebragt på den enkelte institution