syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
ønske om at supplere den nuværende selskabsskat med muligheden for at lave et ace fradrag der ligestiller egenkapital med lånekapital
virksomhederne i øjeblikket siger de at deres største udfordring er at finde den rigtige arbejdskraft og det er ikke bare sådan en københavn
arbejdsudbud og derfor skal vi være klar til at kunne håndtere en situation
der er måske nogle økonomer der har én definition af hvad de mener der er klogt men jeg tillader mig politisk at have en anden definition den økonomiske definition er at hvis det går
så må man sætte en bremse på
flertal i folketinget i går havde lejlighed til at stemme regeringens forslag igennem der giver en jobpræmie målrettet de kontanthjælpsmodtagere der har været længst tid
får en ekstra tilskyndelse det kan gøre at nogle af dem vil vælge et job der ligger
at sige godt nok er det ikke mit ønskejob men nu
det sidste skub der får folk til lige at stramme deres
for at øge arbejdsudbuddet hvilket gør at vi så kan undgå
og til gengæld holder igen med hvor meget det offentlige bruger eller rettere sagt hvor meget væksten i det offentlige forbrug skal være
er faktisk det som sagkundskaben og svaret på spørgsmål to hundrede og en og fyrre til
regeringen har sagt at vi til efteråret vil komme med et udspil omkring en jobreform to altså lavere skat på arbejde
til i højere grad at kunne tage de stillinger der er der er jo stadig væk i øjeblikket en arbejdskraftreserve
direkte initiativer som jeg har nævnt her plus ved at lave en
en modernisering som har trængt sig på
med at fremføre forkerte påstande om hvad indholdet i forslaget er der blev
at den mulighed for at gå tidligere på pension mod en nedsat ydelse er præcis magen til det der er på det private arbejdsmarked
er et fradrag
ministres mulighed for at stoppe tidligere et fradrag der svarer til den pensionsordning vi har nemlig tjenestemandspensionen
altså som privat ansat og
arbejdsmarkedspension eller man er tjenestemand og har en tjenestemandspension
det muligt at stoppe tidligere
herre pelle dragsted fremfører at det er en unik mulighed man får for
stoppe før folkepensionsalderen mod at sætte ydelsen ned så er det som herre martin lidegaard sagde lodret forkert og det er blevet gendrevet hver
enhedslisten har fremført det det preller tilsyneladende af
ikke ind i herre pelle dragsteds fortælling om at man
det er beklageligt det er især beklageligt at hverken de fakta de svar det samråd eller diskussionen her i folketingssalen kan påvirke
glæde mig over at der er så mange andre i folketinget der er enige om nu at få lavet den her modernisering det er
få lavet det sådan at den pensionsalder som folketingspolitikere og ministre har fremadrettet
for resten af befolkningen det synes jeg er væsentligt
om hvorvidt vores vederlag og pension skulle være en anden altså hvorvidt vores pensionsordning i stedet for at følge tjenestemandspensionen som det historisk har gjort og som det med forslaget her også fortsat skulle gøre i stedet for skulle have fulgt en arbejdsmarkedspension
at de foreslår det
der så indebærer at man sætter det løbende vederlag op for at ændre den pensionsoptjening der er
flove over eller skamme os over den løn vi
giver vores folketingsmedlemmer eller ministre i det danske folketing det er på niveau med hvad der er i tilsvarende parlamenter rundtomkring det er på niveau med at man ikke vælger en politisk gerning for pengenes skyld men også at man bliver aflønnet for den indsats man
synes jeg det er glimrende at vi nu får de her ting rettet
tidligere på pension hvis man vil have en nedsat ydelse hvis man accepterer en nedsat ydelse og så har man fordi vores pension ligner
det fradrag der gælder hvis man som minister vælger at gå
om man i andre sammenhænge ønsker at begrænse tjenestemandsansættelser
valg man har truffet om
regler pensionsordningen skal følge vi har masser af tjenestemænd
har valgt at gå tidligere på pension end folkepensionsalderen mod at få en nedsat ydelse
omfattet af reglerne her jeg har jo sagt flere gange undervejs
i arbejdsmarkedspensioner og i tjenestemandspensioner
så ved vi jo at der er et behov for olie og gas i europa i de kommende år og derfor er det bedre for dansk samfundsøkonomi at vi får vores fælles ressourcer op end at det er andre og måske mere ustabile lande der er leverandører til det
i øjeblikket ikke er nogen rettighedshavere til det område hvor feltet ligger det betyder at der ikke er nogen kendte investeringsplaner for feltet
det er dog sådan at energistyrelsen forventer
svaneforekomsten vil indgå i den kommende ottende udbudsrunde
en del af nordsøaftalen skal være i produktion inden udgangen af to tusind og seks og tyve med den tid
det tager at bygge et olie
er det ikke sandsynligt at svaneforekomsten vil være i produktion
at staten er den der er den største gevinstmodtager hvis der kommer olie og naturgas op af nordsøen for vi får over halvfjerds procent af overskuddet med olie og gasproduktionen så jo mere overskud der er jo bedre er det
jo bedre er det for statskassen i forhold til spørgsmålet om hvad
kommer andre investeringer jeg håber at nogle af de rettighedshavere der allerede har rettigheder i nordsøen vil vælge at benytte sig af det til
hvis olieprisen bliver det som enhedslisten har forudsat
vil olieselskaberne betale hver en skattekrone de har fået i rabat tilbage
grund til at mudre billedet med forkerte oplysninger der er kun ét tal og det tal står klart i den aftale der er indgået sagen er jo at vi har et ønske om at flest mulige selskaber måtte vælge at investere i nordsøen
det og bliver oliepriserne det som enhedslisten har
bliver alle skatterabatter betalt tilbage af selskaberne selv og derfor er det en god og stærk aftale
efter to tusind og fem og tyve begynder der at komme nogle afskrivninger der vender modsat og det
man har fået afskrivninger så skattebetalingen bliver højere end ellers jeg har et klart ønske med den her aftale
vi får styrket den olie og gasindustri der er i esbjerg at vi får styrket muligheden for at vi får hentet mest muligt af samfundets ressourcer op af nordsøen
i spil til gavn for vores velfærd for muligheder for at få et bedre samfund og en lavere skat og gerne begge dele samtidig
potentiale ude i nordsøen og derfor er det at den her aftale
om andre selskaber kommer med og byder sig ind
aftale der er stærk nok til at den også rummer at flere selskaber kan være med
mulighed for i nævneværdig grad at komme ind i den produktionsrækkefølge der er her fordi det netop skal være investeringer der skal være i produktion inden udgangen af to tusind
vi tjener over halvfjerds procent af overskuddet af det der kommer
af nordsøen det er der gennem skatter selskabsskatter og alt mulig andet og vores ejerandel i i nordsøfonden al mulig interesse i at vi gør
vi ved i givet fald ikke hvad vi skulle regne på vi har lavet modellen sådan at den er åben og jeg har en interesse i at flere selskaber måtte ønske at investere i den danske del af nordsøen
med til at styrke vores muligheder for at få
hvor svanefeltet ligger udenfor så vi har ikke forhandlet
som de ikke har en bevilling til det giver sig selv hvis der er andre selskaber der vælger at benytte sig af ordningen her så vil jeg vurdere at det giver et samfundsmæssigt plus også et statskassemæssigt plus fordi jo mere der bliver produceret jo
pumpet op jo større bliver den del som staten får
omkring netop olie og gasindustrien og den store eksport som vi har fået på baggrund af vores viden om hvordan vi henter
af en meget svær undergrund som der er i den danske del af nordsøen
styrkes med aftalen her så jeg er
aftalen jeg synes den er rigtig rigtig god og jeg gør mig ikke som det hedder i spørgsmålet nogle overvejelser
for felterne uden for eneretsområdet det som vi har lavet her er en generel
kan man i en periode få et forhøjet fradrag
en forhøjet afskrivning
et forhøjet fradrag på kulbrinten vil gøre at det er mere attraktivt men igen hvis det er attraktivt for nogle at investere yderligere end det der allerede er investeret for dermed at producere noget mere så vil den største gevinstmodtager i
over halvfjerds procent af det overskud der kommer
at vi producerer noget mere der blev sagt at vi skulle deles om den grønne omstilling
altså jeg er varm tilhænger af at vi laver en grøn omstilling i danmark men uanset hvor hurtigt man måtte ønske sig
det være sådan at der i europa vil være en efterspørgsel
i en del år fremadrettet og jeg tror endda også man kunne sige i lang tid efter at den nuværende eneretsbevilling udløber
den olie og gas der produceres i danmark
vi kan sælge den til andre lande og gøre os mindre afhængige
at jeg nogen sinde har påstået at hvis ikke vi lavede
er om tyrafeltet bliver fuldt genopbygget eller delvis genopbygget hvad betyder
en interesse i at sikre at vi får mest muligt ind til den danske stat samtidig med det med til at understøtte en
i esbjerg som skaber rigtig mange arbejdspladser i hele det sydvestjyske område det er ikke sådan at a p møller mærsk er nødlidende det tror jeg aldrig man har hørt hverken mig eller andre fra
man laver en skattemodel der gør at de er interesseret i at lave den fulde genopbygning ikke bare mærsk men også shell og chevron som er de to andre store
lavet en aftale der sikrer en fuld genopbygning af tyrafeltet
lavet en aftale der sikrer at vi har mulighed for at hente de forekomster som vi ved er i
til gavn for fællesskabet alternativet til det her
til hvad vi har mulighed for at skabe af arbejdspladser i danmark og det være rigtig kede af
glad for at det er et relativt lille millionbeløb
som i byggede et togfondsprojekt på
tilbage inden to tusind og en og tredive
det er sådan at når olieprisen stiger og passerer en grænse på henholdsvis fem og halvfjerds dollar og fem og firs dollar per tønde
en tilbagebetaling fra de selskaber der har fået en skattefordel så
hvis man tror på de tal som i lagde til grund
grund i regeringens økonomiske redegørelse fra december måned
samtidig med at vi får større værdier og flere arbejdspladser
flere gasforekomster aktiveret det er supergodt for den industriklynge vi har i forhold til spørgsmålet
ikke noget på lovgivningen vi ændrer ikke noget på muligheden for at fratrække et eventuelt underskud fra hejrefeltet i andre selskaber
at vi har en lav skat det er jeg glad for og derfor er det en god aftale
folk der kan blive længere på arbejdsmarkedet også bliver længere på arbejdsmarkedet det er sådan at
to aftaler den ene fra to tusind og seks og den anden fra to tusind og elleve
bliver længere tid på arbejdsmarkedet sådan at den
to tusind og elleve og det betyder at der bliver en skævhed mellem generationerne
man kunne forestille sig en person der
har to børn på henholdsvis tyve og to og tyve år
lidt afhængigt af hvornår på året vedkommende er født hvorimod børnene vil have en pensionstid på kun
igen lidt afhængigt af præcis hvornår
altså være nogle generationer der får en meget længere tid på pension end andre
større del af den samlede velfærd vi har i danmark vil skulle reserveres til lige præcis den her type velfærd altså folkepensionsudbetalinger i stedet for andre typer velfærd
bedre uddannelse derfor er diskussionen hvordan er det man prioriterer i forhold til hvor stor en del af den fælles velfærd
man hvis man er nedslidt skal være på arbejdsmarkedet
om man er to og fyrre år to og halvtreds år to og tres år eller i en anden aldersgruppe derfor skal
vi både sørge for at der er gode ordninger til at folk der er nedslidte kan blive omskolet til at lave noget andet der ikke gør dem nedslidte eller kan tages helt ud af arbejdsmarkedet
skal vi gøre en yderligere indsats for at undgå at folk
initiativer herunder også initiativer til at sikre at folk der er nedslidte kan hjælpes videre
vi mener at det skal ses i en helhed
det er vigtigt at man kigger på at dem der kan arbejde længere også får mulighed for at bidrage længere tid i samfundet og
en større balance i pensionsalderen end den vi har i dag
også det er vigtigt at vi har en vej for dem der er nedslidte til at komme ud
bidrage til det det gjorde at vi omrokerede
politikpunkter herunder om i hvilket omfang den
lægges på bordet skal være anderledes end den model den daværende v regering lagde på bordet og det tager noget tid at gå de her ting igennem det er derfor jeg er glad for at sige at vi inden
to politiske mål jeg har et mål om at sikre et arbejdsudbud der gør at dansk økonomi vokser at vi bliver rigere og mere velstående
er med til at sørge for at dansk økonomi er stærk
råd til den fælles velfærd og den individuelle velfærd som vi kan få af at vi får bedre jobs bedre lønninger men også flere skatteindtægter
jeg har som mål er at have en større balance
hvordan vi fordeler velfærden over generationer mit eksempel fra før hvor den ni og fyrre årige far får en meget længere pensionstid end sine tyve og to og tyve år er
har en markant længere pensionstid
et politisk mål om mere retfærdighed hvordan jeg så
klar til at forhandle om
betyder at vi lægger nogle forslag frem og så forhandler vi indtil vi har et flertal for at gennemføre det der kan bringe os i retning af vores politiske målsætninger som altså her er vækst og velstand
retfærdighed i forhold til hvordan man fordeler pension
i et flerpartisystem som det danske er demokratiet sådan at man lægger sit forslag frem at man kæmper for sine politiske prioriteter de mål man gerne vil
større velstand i danmark vækst i bnp bedre råd til at klare de udfordringer vi har både i den fælles økonomi og den private økonomi de mål vil jeg fortsætte med at stræbe efter
at vi i en lang periode fra omkring år to tusind og fem og tyve til år to tusind og fem og halvtreds
regeringsmagten vi har fået underskuddet i år til at være uden engangsindtægter
mindre end det man forventede da vi lavede budget for bare nogle få måneder siden
sad i regering der blev gennemført en sænkelse af marginalskatten der blev gennemført en sænkelse af selskabsskatten
og det rigtige at gøre lige så snart man kommer i opposition render man fra sin politik
i regering og så går man ind og indfører de regler de reformer de initiativer der er nødvendige
selskabets vederlagspolitik i form af nogle generelle retningslinjer for aflønning af ledelse og medarbejdere herunder eventuelt aktieprogrammer staten skal derfor forholde sig til vederlagspolitikken i de
selskaber hvor staten er aktionær det har man gjort i
statens ejerskabspolitik der blev udgivet i i april
har til formål at understøtte de statslige selskabers værdiskabelse til gavn for staten som aktionær ejerskabspolitikken flugter med anbefalinger fra blandt andet
ejerskabspolitikkens anbefalinger til aflønninger har til overordnet formål at sikre at aflønninger i de statslige virksomheder er understøttende for at selskaberne drives effektivt og professionelt af en kompetent ledelse
eller kontante bonusser men den variable aflønning skal som hovedregel ikke udgøre mere end en fjerdedel af direktørens samlede løn
sådan at aflønning i form af aktieoptioner
eneste statslige selskab der har et aktieprogram den maksimale samlede løn til dong energys direktion er med aktieprogrammet konkurrencedygtigt men ikke lønførende
sådan at man som direktør eller direktion i et statsligt selskab
man skal afhænde et statsligt selskab og prisfastsættelsen i forbindelse med en privatisering sker efter forhandling mellem staten som sælger og køberne selskabet og selskabets ledelse
privatisering eller i prisfastsættelsen herfor
at beslutningsprocessen for den endelige beslutning om salg eller børsnotering kan blive influeret af personlige økonomiske interesser hvis noget
aktieprogram give ledelsen de rigtige økonomiske incitamenter til at arbejde for så høj en værdiansættelse som muligt hvilket jo er i statens interesse som aktionær jeg mener derfor at beslutningsforslaget kan have den modsatrettede effekt af
det som var intentionen på den baggrund kan regeringen ikke bakke op om
ejerskabsprogrammet i nets
jeg bare bemærke at nets altså ikke er noget statsejet selskab og at beslutningsforslaget som netop retter sig mod statslige selskaber
haft nogen som helst indflydelse på incitamentsprogrammet
ønskede resultater forankres i organisationen ved indførelse af sådanne medarbejderprogrammer skal udformningen følge principperne i statens ejerskabspolitik det betyder
være en række nøglemedarbejdere der ikke er en del af ledelsen men som være helt centrale for selskabets udvikling og værdiskabelse
være projektledere der har ansvaret for opførelse af havvindmølleparker der har et samlet
et fast loft over medarbejderaktier til sådanne medarbejdere vil kunne gøre det vanskeligt at tilbyde en konkurrencedygtig løn med henblik på at kunne fastholde disse medarbejdere jeg mener derfor af samme grund at det ikke vil være hensigtsmæssigt
være for at nå det samme mål som ligger bag ved
som ligger i formålet nemlig at vi ikke kommer i en situation a la noget af det man har set på det private marked
blande os i hvordan private virksomhedsejere vælger
at lave en aflønning af deres medarbejdere vi skal blande os i hvad beskatningen af
skiftende folketing også gjort undervejs
beskatningsformer af aktieoptionsprogrammer men vi skal ikke blande os i indretningen altså om de må lave dem eller ej det skal de selv stå til ansvar over for markedet og over for de øvrige aktionærer men det jeg henviser til
hvordan statens aktie og ejerskabspolitik skal være
aktieaflønningsprogram i forbindelse med et statsligt selskab
når der foretages et konkret salg
i forbindelse med et salg for at få den størst mulige værdi når man vælger at
selskab er der nogle nøglemedarbejdere som er vigtige for at opretholde værdien i selskabet ja så kan man lave en konkret model så tager man stilling til det så tager man aktivt stilling til det
et rigidt system som det der lægges op til her
på forhånd uden at kende den konkrete sag eller hvilken virksomhed der skal sælges
individuelt og vælge det der giver samfundet det størst mulige afkast undervejs og vi skal gøre
men os som ejere der tager beslutningen
værdisætter et selskab tværtimod har jeg netop sagt
knytte nogle ledende medarbejdere nogle nøglemedarbejdere til et selskab er afgørende for hvilken værdi det kan have efterfølgende og hvad har jeg så sagt
sagt at hvis vi skal have programmer i staten
er blevet lavet og fastlagt i statens ejerskabspolitik
inde og sige at hvis der skal være en aktiedel i
har hånden på kogepladen rent økonomisk det mener jeg er vigtigt
men sammenligne de statslige selskaber med deres konkurrenter på det private marked der hvor der er et privat marked
tilsvarende statslige selskaber i andre dele af verden
man vurdere hvorvidt man har en konkurrencedygtig
ledende medarbejdere jeg mener ikke som sådan at man skal belønnes ekstra for at
sit arbejde jeg synes det skal være en del af den samlede lønpakke der er der hvor det kan være særlig interessant er
nøglemedarbejdere der er afgørende for selskabets værdifastsættelse
der kan man bruge nogle aktieprogrammer der sørger for
yderligere investeringer nogle yderligere tiltag nogle yderligere effektiviseringer af selskabet
kan være problematisk at have aktieprogrammer ja det kan det godt det anerkender jeg men det ligger
tusind og femten at man skal være varsom og tænke sig nøje om i staten hvis man ønsker
kan være med til at sikre en stærkere tilknytning og et bedre driftsresultat
sagde i min indledning at hvis staten skal bruge det
på langsigtede flereårige vurderinger af det resultat der kommer jeg ved godt at der i nogle private selskaber har været aktieoptioner der
hurtigt at komme ud af det derfor er det en anden politik regeringen lægger for dagen
der ikke er startet og om en kommende aftale
redegøre for de overordnede rammer for de kommende
for forhandlingerne om den kommunale økonomi er de samlede rammer for den offentlige økonomi
føre en ansvarlig økonomisk politik hvor kommunernes økonomi fastsættes under hensyntagen til de samlede offentlige økonomiske rammer ser vi samlet set på dansk økonomi
hvor dansk økonomi var overophedet
det gælder ikke mindst når det samtidig betyder at flere og flere kommer i job
også overgår fra offentlig forsørgelse
er sagt er det samtidig vigtigt at understrege at vi fortsat har underskud på
finanser og selv om fremgangen i dansk økonomi isoleret set styrker den
en bunden opgave at vi i de kommende år gradvis reducerer underskuddene det er ikke mindst nødvendigt i lyset af den demografiske udvikling
konkret betyder det at regeringen har som mål at basisvæksten i det offentlige forbrug som udgangspunkt skal udgøre nul
procent dertil kommer udgifter
samt øgede investeringer i danskernes sikkerhed de økonomiske rammer for den offentlige sektor
også selv om vi er lykkedes med at øge prioriteringsrummet gennem yderligere reformer det er nødvendigt da en sund offentlig økonomi er en forudsætning for at vi kan skabe vækst og udvikling i hele danmark
også nødvendigt for at vi fremover har råd til et stærkt velfærdssamfund samlet set er
derfor et grundvilkår i de kommende år uanset regeringens farve det gælder både for stat regioner og kommuner det stiller store krav til at vi hele tiden gør tingene smartere i det offentlige
så megen og god service som muligt inden for de nuværende økonomiske rammer
naturligvis også i kommunerne som udgør cirka halvdelen af den offentlige økonomi derfor glæder det mig rigtig meget at regeringen og kl i sidste års
økonomiaftale aftalte at indføre et fælles moderniserings og effektiviseringsprogram hvor vi understreger at udviklingen
gennem effektiviseringer og regelforenklinger det svarer til et samlet
vil halvdelen forblive i kommunerne der for eksempel kan bruge pengene til prioriterede kommunale velfærdsområder
som det fremgår af de vedtagne udgiftslofter blive taget ud til prioritering bredt i den offentlige sektor til der hvor behovet
at velfærden fortsat fornys
der samtidig frigøres et betydeligt
og det er jeg som finansminister stolt af at
og den kommunale service blandt andet som følge heraf valgte regeringen og kl i økonomiaftalerne for to tusind og sytten at tilbageføre mere end to milliard
nuværende rammer eksisterer et betydeligt råderum
en anden væsentlig del af den kommunale økonomi vedrører de kommunale investeringer et emne som derfor også er centralt
forbindelse væsentligt at have for øje at kommunerne i starten
årtiet har haft nogle historisk høje investeringsniveauer det skete som følge af store fremrykninger af investeringer for at understøtte vækst og beskæftigelse i en krisetid
fremrykning følger at man efterfølgende holder igen
med at sige godt ude af krisen væksten stiger beskæftigelsen
derfor også behov for tilpasninger i tråd med en fornuftig stabiliseringspolitik der er tilpasset konjunktursituationen dertil kommer at der aktuelt er en samlet udfordring med at nedbringe de allerede planlagte offentlige
til de finansierede niveauer i de kommende år det betyder at de planlagte offentlige
tilpasningen af investeringerne er påbegyndt i kommunerne men den er ikke slut og det skal vi selvfølgelig også kunne drøfte med kommunerne i de kommende økonomiforhandlinger afslutningsvis vil
jeg ser frem til de kommende forhandlinger med kommunerne jeg har allerede haft en god dialog med kl og kommunerne forud for forhandlingerne blandt andet på det kommunaløkonomiske forum og på det kommunale topmøde
overbevist om at vi i fællesskab og til borgernes bedste kan understøtte en fortsat udvikling og modernisering af den kommunale service
er ingen tvivl om at det er nødvendigt hvis vi også fremadrettet
råd til et stærkt velfærdssamfund og råd til en god kommunal offentlig service og velfærd
i mine øjne ingen tvivl om at vi gør det bedst i fællesskab stat og kommuner sammen
skiftende regeringer og kl har skabt
vi hører flere og flere steder rundtomkring i landet
erstatte omprioriteringsbidraget med et fælles moderniseringsprogram
moderniseringsprogram hvor staten i form af finansministeriet og de øvrige ministerier
kommunernes landsforening i fællesskab skal pege på hvorledes man
man så at sige kan lave det samme men for en milliard mindre en halv milliard bliver
milliard bliver brugt til tværgående prioriteringer i den offentlige sektor
kan pege på så er der ikke et
forberedelserne mellem kommunernes landsforening og finansministeriet forud for de forhandlinger
er der altså en fælles proces
som kommunerne har taget langt større ejerskab
rent faktisk gerne at ville lave nogle tiltag der forenkler og
unødvendige regler i forhold til kommunerne
kan gøre tingene mere effektivt i den offentlige sektor samlet set det har undret mig
sagde at der kunne spares tolv milliard kroner i staten ved moderniseringer nu
man sagde det og bare mente at det var et tal der blev opfundet i finansministeriet
den daværende regering som værende noget man stræbte efter for at få frigjort et råderum og jeg tror på at det er muligt at
råderum ved at effektivisere i den offentlige sektor det gælder både
for statens budgetter
mig at man så hurtigt har glemt sin egen politik medmindre man har den tilgang til det at man bare kan sige noget uden rigtig at mene det selv om man sidder i regering
selvfølgelig ikke at nogen af de tre partier har gjort når herre finn sørensen siger at det er en god idé
hukommelse vil kunne huske at i to tusind og fem to tusind og seks og to tusind og syv havde vi tilsvarende forespørgselsdebatter
de kommende forhandlinger er meget meget lidt og derfor bliver det mere en generel diskussion
sidste år for min skyld kan man stille de forespørgsler man
acceptere at muligheden for som forhandlingspart at sige ret meget om forhandlinger der ikke er startet
så at man brugte færre penge
foregående år med det der blev lagt op til
tilført flere penge både i kommuneaftalen for
og det vi kan se der
der er en aftaleoverholdelse jeg synes det
en kæmpestor udfordring for hele værdien i det aftalebaserede system at det er sådan at
ikke efterfølgende overholdes
at lave en aftale der er delt op på drift og anlæg er at det skal
så bliver det svært at have tillid til
vi er på et balancepunkt i i danmark og
hvis opsvinget fortsætter
arbejdsudbuddet i tilstrækkelig grad
vi har hænder nok til de flere stillinger der kommer det er en god ting at det går godt
i fællesskab glæde os over fryde os over ledigheden falder beskæftigelsen stiger der er en vækst
hænder til at gøre noget ved det og derfor bliver man nødt til at kunne styre den offentlige økonomi ganske stramt
jeg bare sige til fru susanne eilersen at det er helt rigtigt at kommunerne
for et år siden når vi talte med kommunerne hele tiden hørte om igen og igen
skal vi klare det store pres som det høje asylansøgerantal giver os ude i kommunerne
antallet ned med de stramninger som regeringen og dansk folkeparti
det gør at presset på kommunernes økonomi bliver meget mindre og vi får mulighed for at kunne prioritere andre vigtige områder ude i kommunerne og det synes jeg er glædeligt til allersidst
den daværende regering dansk folkeparti
i juni to tusind og femten indgik en aftale om at
så at sige står på mål for det aftalesystem der er det betyder at partierne på forhånd har tilkendegivet at hvis en kommuneaftale
indgået mellem regeringen og kommunernes landsforening
vil de nævnte partier bakke op om den aftale
når herre finn sørensen siger om et enkelt parti
en kreds af partier der har respekt for den tradition der er omkring dansk økonomi nemlig at man respekterer indgåede kommuneaftaler og bakker
det har venstre lagt vægt på at gøre i den periode hvor
af det at have den styring af kommunernes økonomi
på en mere effektiv og strømlinet måde kan kommunerne så sandelig gå i gang med det
i forhold til spørgsmålet om
mig ikke at direktøren for en brancheforening mener at der skal ske mere i den brancheforening han er direktør for hvis man tager danmarks statistik som måske er
af overophedning altså hvor mange problemer der er med at rekruttere folk vil man kunne se at der i de seneste kvartaler har været en klar stigning i problemet med at rekruttere til bygge og anlægssektoren men det kan selvfølgelig være at fru lisbeth
på området og hellere støtter sig på
offentlig vækst end det som spørgeren nævner her nemlig nul procent det betyder at
der gør at velstanden og velfærden i danmark
i takt med at vi lever længere så også bliver længere tid på arbejdsmarkedet det er der heldigvis mange danskere der frivilligt har gjort fra to tusind til to tusind og fjorten er andelen af folkepensionister der samtidig arbejder og
en lønindkomst fordoblet det ligger godt i tråd med at levealderen i danmark er blevet længere og længere og vi ønsker sådan set at sige at i takt med at
folk bliver længere tid på arbejdsmarkedet for at sørge for at balancen mellem den del af livet man har på arbejdsmarkedet
nogenlunde den samme hvis det
3 jo der vil være et råderum hvis man sænker væksten i den offentlige sektor til
det demografiske træk byder så spørgsmålet er jo
svarer til det demografiske træk
kommer ud over den planperiode der er lagt fast altså frem
nemlig at vi kommer til at have en lang periode hvor vi har underskud på statens budgetter og hvor
skal betale for de regninger der udskrives af det nuværende folketing
sine egne regninger og derfor ønsker jeg
og hvis man så tror på at man kan få nogle til at låne os penge i den mellemliggende periode
to tusind og tres har råd til at betale tilbage
fra danmark så tror jeg at man er meget meget optimistisk sagen er at vi er nødt til at stramme op og det er i øvrigt også sådan at
at der er en problemstilling med den lange periode med underskud som stå og kigge ind i hvis ikke vi gør noget mere
eus egne indtægter er siden hen ratificeret af alle otte og tyve landes parlamenter
vedkommende blev aftalen ratificeret af folketinget den nittende december to tusind og fjorten man må forstå beslutningsforslaget således at df pålægger regeringen at genforhandle en aftale
forhindre merbetaling til eu og genforhandle danmarks bidrag til storbritanniens rabat regeringen
vi skal undgå merudgifter til eu det er også tilgangen i
eus årlige budgetter og regeringen agerer med henblik på at sikre en hensigtsmæssig prioritering af eu budgetternes midler og sikre så lave udgifter som muligt derudover er det regeringens
at storbritanniens udtræden af eu ikke skal medføre stigninger i eu budgettet og dermed heller ikke i danmarks eu bidrag dette synspunkt deles også af vores budgetansvarlige kollegaer i andre lande
er størstedelen af beslutningsforslagets præmisser og bemærkninger misvisende og fejlagtige for det andet er danmark jo et ansvarligt og troværdigt land der vedkender sig de aftaler der er indgået som begrundelse for forslaget anføres det bla
at den danske stat har haft en gennemsnitligt nettobidrag på cirka
der dermed udelades et betydelige bidrag og hjemtag af eu midler til kommuner regioner private og selvejende institutioner og organisationer med videre jeg har allerede i et svar på folketingsspørgsmål nummer fem og halvtreds
år redegjort for danmarks nettobidrag til eu der på baggrund af kommissionens regnskabstal opgøres til gennemsnitligt
femten det er kommissionens regnskabstal der er den gældende opgørelsesmetode det anføres også at kommissionens forslag til midtvejsevaluering efter al sandsynlighed vedtages uændret hvilket kan forøge danmarks eu bidrag med fire
det er heller ikke korrekt idet udgifterne i kommissionens forslag er blevet reduceret væsentligt det skyldes
en stor indsats fra danmark og øvrige budgetansvarlige lande folketingets europaudvalg blev orienteret herom tilbage i december to tusind og seksten i forbindelse med forelæggelse
med sikkerhed vil medføre ekstraudgifter der skal betales af de tilbageværende syv og tyve lande og at finansieringsnøglen herfor vil blive baseret på den nuværende finansiering af storbritanniens eu rabat det er slet ikke givet at storbritanniens udtræden vil medføre
som nævnt er danmarks og andre budgetansvarlige landes klare tilgang at storbritanniens udtræden ikke skal medføre stigninger i eu bidraget desuden har det slet ikke været på tale at den nuværende tilgang til finansieringen
skal anvendes ved finansieringen af et eventuelt finansieringshul skabt af storbritanniens udtræden eus fremtidige udgiftsniveau og finansieringen heraf vil være til diskussion ved forhandlingen af eus næste flerårige
den aftale skal ligeledes vedtages med enstemmighed af alle eu lande
med gældende praksis vil regeringen naturligvis indhente et forhandlingsmandat hertil i folketingets europaudvalg selv hvis begrundelserne for
var korrekte mener jeg ikke at
at genforhandle det danske eu bidrag som nævnt er både den gældende aftale om eus flerårige finansielle ramme og forordningen
eus egne indtægter fastsat for en syv årig periode og alle medlemslande har forpligtet sig hertil aftalerne indeholder ingen bestemmelse som giver et medlemsland mulighed for at kræve aftalerne genåbnet
kun ske efter forslag fra kommissionen i særlige tilfælde det vurderes derfor ikke realistisk at danmark skal genforhandle sit eu bidrag eller finansieringen af storbritanniens rabat
pålægger desuden vil det kun svække danmarks troværdighed pludselig
vel at mærke på et fejlagtigt grundlag regeringen forventer at alle samarbejdspartnere
skulle vi kunne forvente dette hvis vi ikke også selv vedkender os de aftaler vi indgår
skal eus budget justeres ned hvis storbritannien forlader
selv lande der er uden for eu også bidrager til eus budgetter hvis deres aftale
når storbritannien forlader eu
eller om vi i stedet for har et lavt grundbidrag jeg tror sådan set de fleste danskere er fuldstændig ligeglade med om rabatten er stor hvis startprisen er højere det de fleste er interesserede i
om hvorvidt der skal være en rabat før man ved hvad udgangspunktet
er ikke rabat det i givet fald skal være
for danmark og der kæmper jeg for at det danske eu bidrag bliver så lavt
er ikke noget der tages vi har besluttet hvad vores medlemskontingent skal være
eu og på den baggrund har alle syv og tyve lande sammen danmark vedtaget et fælles budget der er ikke nogen der tager vi beslutter hvad
at eu er blevet udvidet fra to tusind til to tusind og fjorten primært udvidet med en række fattige lande løftet økonomisk op af deres medlemskab af eu
samkvem økonomisk politisk med med polen
på det seneste er det blevet stærkt udfordret af den polske regering men det er
lande der kom ind i to tusind og fire qua den fantastiske udvidelsesaftale
for for at få indflydelse på det de andre mener derfor er det sådan at vi forhandler om for eksempel
et eksempel på hvordan det at være sammen i et fællesskab gør at man kan bruge pengene anderledes men alligevel
til hvor mange fødsler der har været og hvilken historisk udvikling der har været over tid
mig til at få genfortalt af fru kirsten
vil jeg sige at jeg er blevet bedt om at redegøre for
forhandlingerne om den kommunale økonomi nemlig at forhandlingerne ikke
hvorledes økonomien skal være
på linje med tidligere i det følgende redegøre for de overordnede rammer for de kommende økonomiforhandlinger
de samlede rammer for den offentlige økonomi og regionernes økonomi for to tusind og atten skal fastsættes under hensyn til den økonomiske udvikling ser vi samlet set på dansk økonomi
ikke mindst da det samtidig betyder at flere og flere kommer i job og dermed også overgår fra offentlig forsørgelse til selvforsørgelse det er stadig vigtigt at understrege at vi fortsat har underskud på de offentlige finanser
selv om fremgangen i dansk økonomi isoleret set styrker den offentlige saldo er det en bunden opgave
kommende år gradvis reducerer underskuddet det er ikke mindst nødvendigt set i lyset af den demografiske udvikling
hertil kommer de prioriteringer som bliver mulige
brug for den samlet set er budskabet at de økonomiske rammer for den offentlige sektor i de kommende år vil være stramme også selv om vi lykkes med at øge prioriteringsrummet yderligere gennem reformer
er et nødvendigt vilkår da en sund offentlig økonomi er en forudsætning for at vi kan skabe vækst og udvikling i hele danmark det er også nødvendigt for at vi fremover har muligheden
i forhandlingerne om regionernes økonomi
selvfølgelig også vigtigt at se på den samlede økonomiske situation
er ingen tvivl om at sundhedsområdet er et område der bliver prioriteret højt af regeringen i to tusind og seksten tilførte v regeringen sundhedsområdet to
regionerne fik langt størstedelen herunder til orientering til stigende udgifter til medicin derudover indgik i finansloven for to tusind og sytten en kræftplan
blandt andet med det formål at øge kapaciteten til diagnostik og behandling i regionerne ser vi endelig ned i regionernes regnskaber for to tusind og seksten
også ser ganske fornuftigt ud regionernes regnskaber for to tusind og seksten er således cirka tre hundrede million kroner under budgettet for to tusind og seksten
cirka en hundrede og syv og syv milliard
det er faktisk et mindreforbrug der er større end det mindreforbrug der var i totusinde
muligheder der er for bedre kapacitetsudnyttelse og bedre arbejdsgange blandt andet bliver de nye supersygehuse færdige i de kommende år det betyder store ekstra gevinstmuligheder fordi de nye
nogle realistiske afløbsprofiler det skyldes som tidligere nævnt at der er behov for tilpasninger
for fem milliard kroner mere end der var finansieret og det bliver man nødt til at justere ned medmindre man kan skaffe ny finansiering ved at udvide råderummet gennem reformer budskabet er altså at regionerne må
den økonomiske prioritering af sundhedsvæsenet går hånd i
af regionerne der indikerer at andelen af administrativt personale er stigende og udgør en stadig større del af det samlede personale derfor er bedre kapacitetsudnyttelse bedre indkøb
drage forhastede konklusioner eller forfalde til lette overskrifter hvilket der kan være en tendens til i debatten om styring på sundhedsområdet det er altså ikke en lille opgave der tages fat på
vigtigt for mig at understrege at målet
også vigtigere end at gøre det inden for en bestemt dato afslutningsvis
jeg understrege at vi ser frem til de kommende forhandlinger med danske regioner sundhedsområdet er som nævnt en vigtig prioritet for regeringen hvilket vi har vist ad flere omgange med de initiativer vi
ikke ville gennemgå hvordan udviklingen
har været på rigshospitalets fødeafdeling når nu det
oplevet det men der blev ikke sagt noget om hvordan det rent faktisk er foregået
godt tænke mig at vide om dagbladet politikens artikel fra december måned to tusind og seksten er dækkende for hvad der er udviklingen
nemlig at der er markant færre fødsler at der er de samme udgifter til personale
fødende og at
to tusind og fjorten var det værste år
at det er gået fremad jeg synes egentlig
skal være to procent mere effektivt at der skal leveres to procent mere for de midler der gives og at det er fuldstændig op til ledelsen i regionerne subsidiært ledelsen
på sygehusene at vurdere hvordan de to procent skal fordeles
vælge at tilføre fødeafdelingen flere penge man kan vælge at tilføre fødeafdelingen det samme
der er intet krav i den aftale der ligger mellem regeringen og danske regioner
at fødeafdelinger skal levere mere at man skal føde hurtigere eller andet
effektivitet i den årrække hvor
endda godt og vel for præcis som
jo sådan at der er en rivende udvikling i gang på hele sundhedsområdet hvor der stadig væk forskes
sidste år lavet den bedste og skarpeste aftale om
sundhedsmedicin nogen sinde hvor man over en tre årig periode får et ti procent i listepriserne og dermed får stoppet den gøgeungeeffekt
medicinudgifterne
der er blevet trukket penge ud af sundhedsområdet hvis man tager
tolv milliard kroner mere ind i sundhedsvæsenet
end det der var udgangspunktet i to tusind og syv der er altså ikke sket en udsultning hvor der er færre penge
personalegrupper hvor de tal jeg har fået kun går tilbage til to tusind og tolv
helt anden diskussion vi skulle have i dag så derfor er tallene her
antal personer der er ansat
der har været fremgang når man måler på
går ud over patienterne danske regioner udgiver
at der i det seneste år er sket en fuldstændig anderledes udvikling og så beklager jeg
dødeligheden er faldet sygefraværet er mindsket og ventetiden er forkortet
i forhold til indlæggelse på danske hospitaler hvis man kigger på ventetiderne
ventetiden for planlagte operationer blev i to tusind og seksten udråbt til at være rekordlav altså
det er i forhold til kvaliteten i
sådan at overlevelsesraten for kræft er stigende
været det fra to tusind og et og fremefter
siden to tusind og syv hvis man kigger på dødeligheden
mindsket i alle regioner og forskellene mellem regionerne
også mindsket der er kortere og bedre forløb i kræftbehandlingen det er sådan at hvis man kigger på hjertebehandlingen
er bedre hjertebehandling og det redder liv
og lavet statistik
finansministeriet om at lave et skønmaleri
sådan set bare taget sygehusejernes egen opgørelse efter ni år med et to procentseffektiviseringskrav
at det går bedre det går bedre for patienterne det går bedre med dødeligheden det går bedre med økonomien betyder det så at alt er perfekt
op til at man skal igangsætte en gennemgang af styringen på sundhedsområdet der skal belyse hvad der virker og ikke virker i den nuværende styring og
kæmpemæssig indrømmelse er der breaking news gule bjælker og nye forsider på morgendagens aviser det håber jeg ikke
vil man have sovet i timen siden min forgænger sidste sommer lavede en økonomiaftale med danske regioner hvor man satte det her i gang en række forsøg for netop at finde ud af
jeg har så gentagne
hos regionsrådsformænd i finansministeriet i sundhedsministeriet hvad er så resultatet
springe fra et styringsredskab som vi har som vi kender og som har været med til at levere ganske glimrende resultater ifølge danske regioner
patientmæssigt korrekt
opretholde flere kontakter med den enkelte patient end der sundhedsfagligt er belæg for er eksempler på noget som kan gøres bedre det anerkender vi fuldt
liberal alliance og det konservative folkeparti
en bedre styring hvad der virker og hvad der ikke virker for jeg frygter der er nogle der er i gang med at smide barnet ud med badevandet fordi man kan se at der
til side jeg skal bare til sidst sige at
de er ret ens
som de her dog noterede jeg mig at forslaget fra alternativet og enhedslisten hverken respekterer aftalesystemet eller interesserer sig for at holde sig inden for rammerne af en ansvarlig økonomisk politik
har været med til at forandre den måde man driver sundhedsvæsen på i dag det tror jeg end ikke at det mest forbenede
er anderledes end at de måder man har styret aktiviteter og økonomi på har
at den nuværende model kan være problematisk på visse strækninger jeg forstår bare ikke at enhedslisten overhovedet ikke vil anerkende at der har været en fremgang i aktiviteterne
går vi videre til at løse de andre problemer der er i det almindelige årshjul i finansministeriet jeg synes bare ikke at enhedslisten skal slippe så nemt med at sige at man ikke kan finde nogen effekt
at der har været stigende aktivitet stigende produktivitet og faldende ventelistetid i den tid der har været et aktivitetskrav og det betyder altså at
gør at man kan løse flere opgaver for de samme penge og det er jo lige præcis det
regionerne har været rigtig gode til at gøre
en landsdækkende måling af på patienter der siger at de er meget tilfredse
så er der altså sådan lidt
dissekere hvad jeg egentlig har sagt når jeg har sagt det samme hele vejen igennem to procentskravet har haft nogle positive virkninger på hvor meget man leverer to procentskravet har også
siden og igangsat nogle forsøg der skal føre frem til at man kan lave en ny styringsmodel
er det vigtigt at vide at vi har noget der sikrer at der bliver ved med at være høj produktivitet i den offentlige sektor derfor er det at vi siger vi kan ikke sige hvilken styringsmodel vi skal gå
inden vi har udviklet en der er holdbar
give os en viden der gør at vi kan skabe et nyt styringssystem
her til aften er kommet som et forslag fra min side så
man laver et system der sikrer at patienterne får den bedst mulige behandling i forhold til
knaldhamrende kompliceret at lave den vurdering
men også hvor effektive behandlinger der laves undervejs derfor er det her noget der kommer til at tage noget tid jeg har i dag hverken et bud på slutdato
er gået fra tolv til seks dage
prisen er gået fra ethundredetusind kroner til halvfjerdstusind kroner
opfattelse af at den menneskelige udvikling nu er nået et zenit et toppunkt hvorfra man ikke kan lave flere opfindelser eller mere effektivitet og at man ikke har mulighed for at benytte de kommende supersygehuse
til at gennemføre en større grad af planlægning af den arbejdsindsats der skal være
rigtig godt tæt samarbejde med danske regioner i hverdagen hvordan laver vi den her måling
enig i at vores krav i sig selv skulle have ført til nogle urimeligheder
kunne danske regioner have leveret mindre produktivitet
altså luft i systemet til at man kunne have undladt at gøre det jeg tror der er nogle ting som vi
at få et bedre system ligesom vi har lagt op til
hvad vi gerne vil
et sundhedsvæsen der styres til patienternes bedste
et sundhedsvæsen der sørger for at levere gode resultater
bedre resultater end dem vi oplever i øjeblikket vi vil gerne sundhedsvæsen hvor man både respekterer lægernes faglighed medarbejdernes
politik hvor man har hyret og fyret ad flere omgange til stor gene for medarbejdergrupperne derfor er det klart at der er et lokalt ansvar i
danske regioner har leveret varen i de ti år vi har haft dem de har leveret lavere ventetider de har leveret højere sundhedsfaglig indsats
leveret en bedre indsats imod dødelighed og derfor er der god grund til at rose danske regioner men der er også nogle udfordringer tilbage og de udfordringer arbejder vi sammen
tage sig af de man mener der er størst sandsynlighed for at der sker fejl skatteunddragelse eller svig
undgå at betale den skat som lovgivningen tilskriver den næste medarbejder skal så tage det
udsat og så videre og så videre det betyder at man
det gennemsnitlige provenu per medarbejder man har i dag er og så sige
også få fremadrettet en anden tilgang kunne så være at
at i stedet for at kontrollere sig ud af fejl skulle man lave systemer der gjorde at der ikke skete fejl altså med stadig mere automatisk indberetning
ændre deres skatteoplysninger inden skat
mulighed for at låse felter sådan at man godt kan lave en indberetning selv men hvis den indberetning man laver er ekstraordinært stor eller andet ja så skal skat kontrollere den inden den bliver godkendt
har man fået systemer der gør
kan indberettes forkert enten fordi det er automatisk eller fordi
eller systematisk igennem skat derfor er der problemer med at lave en sådan businesscasetilgang
og sytten rent faktisk ansætter flere folk i skat der skal ansættes tusind mennesker mere det er ganske korrekt og det skal der på en lang række prioriterede områder hvor man går ind og kigger på hvordan vi
og forbedre den indsats der er så når spørgeren har det udgangspunkt at vi bør gøre noget for at rette op på det arbejde der gøres i skat så er
får tilført flere penge og dermed har mulighed for
næste år og planlægger
sidder og arbejder og knokler hårdt med det her for at sikre at man lukker problemer
systemindretningen man bør
skal kontrolleres så er der jo den tilgang
ændre reglerne således at der bliver færre problemer og
som blandt andet skyldes at it systemer har været udviklet for dårligt eller for sent og at der har været en indhøstning af gevinster for tidligt i forløbet men det ændrer ikke ved
er for mange der har rigtig travlt med at rakke den enkelte medarbejder
sikre at det bliver opkrævet så effektivt dygtigt og
har vi nogle udgifter til skat
er for en indtægt vi ønsker
vores velfærdssamfund op på hvis vi ønskede en anden
af vores indtægter kom fra en udvidet momsordning hvis man havde det ønske
at vores indtægter skulle komme
er for en finansieringsform vi ønsker
er for et finansieringsniveau folketinget er blevet enige om derfor er der grund til at sige
min tid som skatteminister sluttede i februar to tusind og ti fra skat blev
var der et fald i bevillingerne på fem hundrede og to og tres million kroner fra to tusind og ti til to tusind og fjorten
et fald i bevillingerne på knap otte hundrede million kroner
ansvaret var det det økonomiudvalg der
som blev bakket op af herre rune lund som var med til at gennemføre besparelserne på otte hundrede
da jeg var skatteminister udsatte jeg efi og tilførte flere medarbejdere på inddrivelsesområdet fordi jeg kunne se at
at det var fejlbehæftet så giv nu skylden til dem der har skylden giv mig skylden for hvad der skete frem til to tusind og ti
to tusind og femten til og med den femte august to tusind og femten var udbetalingen på ni milliard
fem år efter jeg var stoppet som skatteminister
et system som man i mellemtiden havde fået flere advarsler
overhørig jeg tager skylden for det der skete på min vagt jeg savner at de andre tager skylden for det
petersens parti eller må jeg sige partier