syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
formålet med de her test hvorfor er det egentlig at vi har valgt at indføre de nationale test hvad var det der ikke virkede i gamle dage
ikke se det for mig for det er helt rigtigt at fandtes nogle forskellige
måleredskaber i gamle dage der fandtes de her læseprøver og regneprøver som man brugte og som der også på høringen faktisk blev refereret til nogle ganske udmærkede redskaber som slet ikke havde den samme grad af konkurrence over sig som man
de nationale test har i dag og som lærerne i sin tid var ganske tilfredse med jeg tror at det der skete var at vi fik et pisa chok tilbage i to tusind og seks
det var i to tusind og seks at vi fik på hatten i danmark
så forskrækkede over det og tænkte kan være rigtigt at danmark halter bagefter udlandet vi må hellere gøre et eller andet så vi kan sikre at vi kan måle på vores niveau og få eleverne op i niveau hvis det er nødvendigt for vi skal jo ud at konkurrere med kina
at vi skal være de bedste til det vi kan finde ud af i danmark
folkeskolens formålserklæring at danne livsduelige mennesker som kan finde ud af at gå ud og skabe forandring i samfundet og være kreative begejstrede og engagerede
de laver som kan finde at samarbejde og have relationer som kan finde ud af at være kritiske over for det samfund som de
og ikke bare kritikløst svare rigtigt på nogle spørgsmål og det er jo det som de nationale test underbygger de underbygger jo et styringssystem og et
ikke tage fejl helst ikke hvis man tager fejl så er testen jo adaptiv og så bliver man justeret i sværhedsgrad men så
hvert fald kommet ned på et niveau under det som man man startede på og den der fordring der ligger i
et testsystem i vores folkeskole som handler om at man ikke må tage fejl synes jeg grundlæggende er fuldstændig forkert vi skal tværtimod opfordre vores unge mennesker ude
den eneste måde man rigtig lærer på og så er det måske ikke så vigtigt det er det
ikke for os i alternativet om vi ligger
det er ikke det der er det vigtige
jo bare for at adressere det der spørgsmål der hedder hvorfor er det egentlig at vi har nationale test hvad er egentlig formålet
godt tænke mig at vi diskuterer det er det er et spørgsmål jeg meget gerne
ja til fjerde klasse nej til anden klasse herre alex ahrendtsen
løftede spørgsmålet da han stod heroppe i forhold til
særligt problem i forhold til de små børn fordi de bliver så kede af det men vores kritik går på nationale test helt generelt
det er rigtig nok at vi skriver det her i beslutningsforslaget at vi gerne
det mener vi at hvis man vil bruge dem så skal man også bruge dem så super snævert som de faktisk er udformet og det tror jeg
de måler enormt snævert på nogle meget specielle fagligheder som man kan spørge sig selv om der overhovedet
så det er også for ligesom at drille lidt ind i den dagsorden og
hvis man virkelig gerne vil bruge de nationale test skal man
sætte sig ned som skole og være helt klar på hvad det egentlig er
gennemgående bekymring i folketinget i forhold til at tage den kritik alvorligt som der har været
folketingets partier for som har været heroppe på talerstolen
måske for det her beslutningsforslag men af respekt for selvfølgelig at
som jeg synes er nødvendig så kan man spørge sig selv
dilemma skal man så være med i en forligskreds og være med til at påvirke den indefra eller skal man stå uden for en forligskreds fordi man ikke kan stå inde for det
og jeg tror også i al ydmyghed det er nu en af vores værdier i alternativet
været nogle af dem der har været mildest i vores kritik
størst forståelse for den situation som liberal alliance og vores undervisningsminister har stået i i forbindelse med den her nye regeringsindgåelse for
forstår da udmærket godt at det er svært at stå i en position hvor man har valgt at stå uden for en forligskreds og så kommer der en regeringsdannelse og så er der simpelt hen nogle andre elementer i spil det er ikke en nem øvelse og der må
også tage hatten af for at man modigt og ærligt melder ud at man
meget imod den her tendens til det ønske om at teste i folkeskolen og det er som sagt ikke kun de nationale test
der er læringsmålstyret undervisning der er elevplanerne der er en del andre styringsredskaber som både vores børn skal udsættes for
også pålægger skolerne
hvor de faktisk gerne vil bruge den tid på det pædagogiske og faglige arbejde lige præcis den del af det er i hvert fald noget som vi har det rigtig svært med i alternativet så det er bare for at svare på det der med
vi skal helst ikke have nationale test i folkeskolen når vi så
set af respekt for det arbejde der har ligget i forhold til udformningen af de nationale test
findes ude på skolerne at de findes som redskab så det ville
af en respekt for at hvis der er nogle skoler som ser at der er ræson i at bruge de nationale test så skal det da ikke være os der stiller os på bagbenene og
det være vigtigt at man gør sig meget klart hvad
og vi kan understøtte det fra den kommunale forvaltning men det bliver ikke noget krav til jer så vi
måler jeres egen udvikling på de parametre som i synes er vigtige for jer som jer som skole
set rigeligt for os vi har egentlig ikke noget ønske om nogen yderligere yderligere
billedet af folkeskolen og egentlig også ungdomsuddannelserne over de sidste ti eller tyve år
vi i hvert fald set et stigende karakterræs vi har set flere unge der ikke trives blandt andet
vi ser også unge mennesker som har enormt meget fokus på at svare rigtigt det
ind på før jeg tror at det vi mister på den konto bliver kreativiteten bliver entreprenantskabet bliver evnen til at gå ud
ud i nye projekter og turde gøre noget som man ikke kender svaret på det er det som jeg synes er unikt i danmark og det tror jeg at vi har mistet
de seneste årtier dermed ikke sagt at vi ikke skal have kundskaberne men vi skal gøre os selv klart hvad det
man kan læse op men hvad er sandhed og rationalitet sandhed og rationalitet handler da også om at kunne perspektivere det handler
rationalitet er da ikke en færdig størrelse det handler da om at tage nogle forskellige perspektiver ind i sine holdninger og sine sine overvejelser som netop kan gøre at den
set imod at de bliver brugt som et styringsinstrument
sammenligner os med udlandet vi er imod at man bruger det som et sammenlignings og styringsinstrument
set der hvor vi måske stejler lidt
siger ordføreren at socialdemokratiet generelt er imod enhver forkyndelse
at det også gælder kristendommen altså vil det sige
muslim eller kristen eller hindu for den sags skyld på danske
at man går ned i sit bederum for at bede det er jo ikke forkyndelse at man beder for så praktiserer man
at praktisere sin religion også i forhold til kristendommen og de andre
the grand lady i tryg og på det tidspunkt lavede man
omorganisering både organisatorisk men også fysisk hele trygs hovedkvarter blev ændret indvendigt og en af de ting der blev lavet var at der blev indrettet et stillerum
man kunne gå ned at bede hvis man var troende og havde brug for at gå ned og
der var bedetæpper dernede man kunne gå ned og dyrke yoga hvis det var det man havde brug for der var
tage sig en lur hvis man man havde brug for
indførelsen af det her stillerum
man havde lyst til alt efter hvad det var man havde behov for
skal vi i vores nationale forsamling og forvaltere af den stat som vi har ansvaret for tage ved lære af erhvervslivet
skal vi da tage ved lære af tryg når de for eksempel gør
noget som de gjorde i sin tid for det er da storsind
frisind at man tror på at ens medarbejdere eller en studerende på
af at praktisere det de har behov for i overensstemmelse med den livsstil som de har valgt
jeg ved godt der er nogle der spørger hvad problemet
igen hvad er problemet ja der har været lokale problemer og det vil der altid være det vil der også være i morgen og det vil der være om fjorten dage og det være om to måneder
være lokale problemer på nogle enkelte uddannelsesinstitutioner hvor man på en eller anden måde ikke kan finde ud af at forvalte bederum ordentligt
må man bare have tillid til at den enkelte uddannelsesinstitution tackler de problemer i overensstemmelse med den ledelsesret
hvor længe skal vi blive ved med at tale om det her som et eller andet sted selv i en erkendelse af at der er problemer rundtomkring i det principielle store spørgsmål er et ikkeproblem
når vi ekskluderer særlige mennesker og grupper at vi oplever en modkultur lad os dog give plads for mangfoldighed til at vi kan rumme alle de forskellige mennesker som der er i vores samfund
så lad os give friheden til institutionerne til at løse de eventuelle problemer der måtte være
skaber hvad det nævner
hvis vi gerne vil øge den sociale mobilitet i uddannelse handler det om at sætte tidligt ind og så er der forskellige perspektiver
en struktur man har med sig fra familien når man kommer op igennem uddannelsessystemet jeg tror ikke vi skal
også at når vi taler social mobilitet i uddannelse i de videregående uddannelser skal vi i høj grad kigge på netop daginstitutionerne
folkeskolerne og noget af det som jeg egentlig blev glad for at
være enig i at timingen måske har været lidt mærkelig
de boglige kompetencer i forhold til uddannelsesparathedsvurderingen og i det hele taget i
feedback der har noget at sige det er jo også
vægtningen af fagene i folkeskolen altså hvor
kvalitativt og kvantitativt og der ville vi jo i alternativet gerne hvis man kunne få mere fokus på netop de kreative fag håndværksfagene fordi det
er rigtig dygtige til det og bygge dem op i forhold til at sige det er det som
se os selv i øjnene i forhold til og
prøve at være en lille smule modige i
at tænke i nye baner er det her med
børn ikke lærer i takt altså vi har måske haft en tendens til at synes at børn der går i anden klasse skal kunne det
børn der går i fjerde klasse skal kunne læse på det og det niveau og at børn der går i syvende klasse skal kunne
måske skal vi udfordre hinanden og os selv i
for at være så forhippet på at børn skal kunne læse noget bestemt på et bestemt tidspunkt skal vi i højere grad
er kreative og dygtige til musik eller håndværk og design eller et af de andre fag kan snige
en anden faglighed ind som så kan opkvalificere de kompetencer
med at tænke de forskellige fagligheder lidt mere på tværs og i et forskudt tempo
i mindre grad falder ned i et eller andet hul hvor de ikke kommer videre fra og det hul hedder
af de danske elever der går ud af folkeskolen som ikke får en ungdomsuddannelse
halvfjerdstusind børn som kommer ud af folkeskolen og ikke går over i en ungdomsuddannelse og det er selvfølgelig et kæmpestort problem
rigtig meget til på tirsdag når ekspertudvalget kommer med anbefalinger i forhold til det forberedende felt for der tror jeg
sammen og kigge på om vi ikke skulle lægge en indsats
nogle af de anbefalinger til sidst
særlig gode til at bryde den sociale arv igennem uddannelsessystemet
vi måske ikke været så gode til og vi har jo prøvet forskellige modeller
i forhold til optaget på universiteterne er der det her med kvote to som jo ikke fungerer
kvote to er endnu mere socialt skævvridende end kvote
de videregående uddannelser til at eksperimentere lidt med nye former for optag
inspireret af syddansk universitet der som ministeren selv nævner faktisk har rigtig gode
kunne sammensætte et system for optagelse på de videregående uddannelser som på den ene side skærer lidt ned på hele det her karakterræs og på den anden
side åbner op for nogle alternative måder for optagelse som faktisk ikke rammer socialt skævt jeg har ikke svaret på hvordan de ser ud men jeg synes vi skal lære af de erfaringer
har gjort sig nogle af de forskellige steder hvor man har
at det er et problem at vi har en omfordelingsmodel i danmark
det er jo rigtig nok at hvis vi ikke omfordelte
ville vi have endnu større ulighed og ville det skabe
en trickle down effekt som måske ville komme
og rum til de kreative fag hvor tager vi det så fra det gør vi blandt andet igennem at der er nogle af de ekstra timer der blev lagt i dansk og matematik jeg tror
med reformen som vi ønsker at føre tilbage til
at læse i fjerde klasse det er okay men den tid og den inspiration som vi som vi skal give eleverne til at få lyst til at lære at læse kan godt være igennem nogle af de andre fag og derfor ser vi
en meget større dynamik og et meget større flow imellem fagene
høje faglighed
de fagligt dygtige som kan komme på
fra regeringen at man prioriterer en tidlig indsats i dagtilbud og så videre
kan se på det i forhold til de videregående uddannelser det
at prioritere det i daginstitutionerne og skolerne det vil vi også gerne men udelukker det at man også skriver det ind i forhold til universiteterne
kan man spørge sig selv
se det her som et enten eller hvorfor er
ikke den logik jeg synes det er logik at vi må udfordre os selv og spørge hvorfor det er vi tænker sådan det er jo ikke sådan
nogle erfaringer for år tilbage med at
har medført en faglighed på universiteterne som ikke
men vi skal da være åbne over for
er en samfundsopgave at sikre den sociale mobilitet
uddannelsessystemet lige fra man starter
gøre det på andre måder end man har gjort det på tidligere et godt eksempel
at blive opmærksom på hvordan de selv rekrutterer
uddannelses og forskningsudvalget og der fandt vi jo også ud af at stanford
selvfølgelig er et stort prestigeuniversitet og
tyve procent af de studerende som egentlig kom ind på deres karaktergennemsnit
studerende det gør det også men det gør det ikke kun det kan også handle om at de har nogle andre kompetencer med sig som giver dem
den debat savner jeg da her i salen i dag eller i det hele taget hvorfor er det vi ikke også tænker over hvilke andre former for kompetencer vores universiteter
af og gavn af hvad hvis der kommer studerende ind som måske ikke har det højeste karaktergennemsnit men som kan nogle andre ting hvad hvis
har stiftet en virksomhed og har erfaringer med hvordan at være iværksætter eller hvad hvis der er nogen
haft det svært i gymnasiet fordi de måske har haft
at der er mennesker der har andre livserfaringer med sig i bagagen
hvad den faglige kvalitet egentlig består i
bare nogle reflektioner jeg sad og gjorde mig da jeg lyttede til debatten
sige cadeau til sf for at komme her beslutningsforslag i alternativet
bog etiske begreber og problemer blandt andet relationen mellem etik og politik
begrænser den etiske fordring sig ikke
det politiske liv og det er noget af det som er helt centralt
er ved at man godtager ideen om at sætte sig i den andens sted vi behøver ikke
siger han politisk kan og skal vi indrette samfundet som om vi havde sympati for hinanden vel vidende at vi ikke har det så etik i politik handler lige præcis om
selv om vi ikke føler med den udvisningsdømte udlænding der sidder og afsoner i vores danske fængsel eller med den kriminelle der har begået bande eller rockerkriminalitet eller med en
i de andres sted så er det vores pligt som politikere at gøre som om
det er det som det her lovforslag jo går ind
selvfølgelig har vi en forpligtelse i danmark til også at arbejde resocialiserende
sidder i vores danske fængsler selv om de skal udvises
andre mennesker som vi har med at gøre
er da stadig væk vores etiske forpligtelse som retsstat og som samfund at vi opererer i
som kommer det andet menneske til gode uanset om det er
kan være rimeligt at vi skal bruge danske
resocialiseringsindsatser for for udvisningsdømte fanger eller indsatte jo det kan det lige præcis
lige præcis rimeligt ud fra et etisk perspektiv det er givetvis ikke
er det rimeligt
gå i detaljer i forhold til til lovforslaget fordi flere af ordførerne
et retsproblem var jeg ved at sige som vi skal debattere på retsområdet i danmark i forhold til hvordan vi behandler de indsatte vi har jeg anerkender den udfordring
og kan man sige rimeligheden i om nogle bliver stødt eller krænket og det anerkender jeg jeg kunne bare godt tænke mig at vi i højere grad begyndte at tale om retsfornuft frem for retsfølelse
og det bør kalde på en kraftig reaktion fra folketingets side for vi har som samfund pligt til at beskytte vores borgere mod enhver krænkelse af den personlige integritet og derfor
hilser vi i alternativet enhedslistens beslutningsforslag velkommen vi må ikke være blinde over for at vi med den nuværende lovgivning ikke helt har formået at få vendt den her tendens
også gerne rette en stor ros til vores forhenværende forhenværende justitsminister søren pind i forhold til det udspil som
regering kom med for et års tid siden vi vil også gerne gøre mere
at stå bag voldtægtsofferet i hele processen fra anmeldelse til domsfældelse og til eventuel behandling
det har i hvert fald været noget vi har hørt tidligere og ikke nok med den alvorlige krænkelse som en voldtægt er
påføres offeret ikke sjældent fysiske og psykiske skader og derfor skal vi i højere grad lette processen for voldtægtsofferet
og overholde retsprincipperne problemstillingen muliggør ikke
vi må ikke forfalde til sort hvide holdninger
forsøger at løse problemstillingen på en ny måde og som jeg indledte med at sige skal der nye løsninger til
at afhjælpe den her problemstilling med b fyrre vil man sende et klart signal om at samleje skal være frivilligt og baseret på samtykke af de involverede
en stærk signalværdi som ikke skal undervurderes
dog bekymret over om en ny definition af voldtægt som der lægges op til her med samtykke som det centrale reelt vil hjælpe
den bekymring vi har da seksuallivets natur ofte er at det kun er de involverede der er til stede ved voldtægten
det tit andre elementer der er afgørende
herunder tekniske spor og så videre hvis de ikke foreligger
bliver det en vurdering af parternes troværdighed det vil en samtykkebaseret
lovgivning ikke ændre på i hvert fald ikke
vi læser det som nævnt skal retssikkerheden være på højt niveau for den tiltalte flere eksperter og det er der også flere ordførere
er formand for dommerforeningen har advaret mod at indføre en samtykkebaseret voldtægtsbestemmelse netop på grund af usikkerheden med hensyn til retssikkerheden vi ønsker ikke et opgør med bevisbyrderne i dansk retspolitik det tror jeg heller ikke
ikke ønsker et opgør med det grundlæggende princip om at man er uskyldig til det modsatte er bevist og at bevisbyrden ligger hos den der anklager det får mig til at stille nogle spørgsmål som jeg mener er helt centrale i den her sag
hvis det stadig væk er den der anklager som skal løfte bevisbyrden hvori ligger så forskellen
anklager som skal bevise at der ikke forelå et samtykke
det leder mig til næste spørgsmål
at der vil komme så meget fokus på lige præcis samtykkespørgsmålet i retssagen altså kravet til at
fra nogle af de elementer som man lægger stor vægt på i dag nemlig om
som man lægger til grund for domsfældelsen svarene på de spørgsmål står uklart for os og jeg kan høre på debatten i dag at det gør de også for nogle andre
blandt andet derfor at vi ikke stemmer for det her beslutningsforslag i dag så på trods af at vi
mener vi altså i tråd med blandt andet eva schmidt og dommerforeningen at det vil have nogen positiv effekt på retspraksis faktisk er vi lidt bekymrede for hvilken effekt det vil have på retspraksis og alene af den grund mener vi ikke at vi kan stemme for
det er en reel bekymring vi tror på at der skal en kulturændring til det er noget helt andet vi skal starte med de små børn i de små klasser i forhold til at arbejde på den lange bane med hvordan vi respekterer hinanden som køn
der hvor vi står i dag med al respekt for de gode
bekymrede for hvilken effekt det vil have i en retspraksis hvis man
den her samtykkebaserede definition så det er alene af den gode vilje med hensyn til ofret at vi har vores bekymringer
jo så måske redegøre for når han går på talerstolen
forstår hvordan man forestiller sig at det skulle gøre en forskel i praksis hvis det var samtykkebaseret
og dommerforeningen som også er ude og sige
om der er en effekt i praksis og hvis der er en effekt om den overhovedet
det som vi læner vores bekymring op
en mand for at have begået voldtægt mod mig så vil det være mig der skal bevise at jeg ikke har givet samtykke
anke hvordan vil
til det efterspil der er den psykologiske behandling man
og så videre og hvis det initiativ der ligger det har jo allerede vist
må vi sætte endnu mere massivt ind i hele den proces det andet er at vi skal arbejde med vores unge mennesker i forhold til
sikre at de respekterer hinanden som mennesker og det starter nede i
forvalte ud fra de nuværende regler og nuværende lovgivning så vi ser ikke et behov for at ændre på det og som jeg sagde før ser vi kun at en eventuel indførelse af en samtykkebaseret praksis vil gøre det sværere i
retspraksis så vi ønsker
set ikke at ændre på det rum for
stoler på at vores
side så det håber jeg også anerkendes
retning af at hvis vi får en samtykkebaseret model
det motivere domstolene til i højere grad at tage udgangspunkt i offerets oplevelse og ikke i lige så høj grad
en samtykkebaseret model i højere grad
for det forstår jeg simpelt hen ikke hvad er det lige præcis en samtykkebaseret model vil gøre af forskel i forhold til domstolenes opfattelse af offerets
hos den der anklager
det gøre en forskel i praksis hvis bevisbyrden stadig ligger hos den der anklager og
man også skal bevise at man ikke har givet samtykke hvis ikke der er nogen andre der har været til stede i et rum hvordan skal det her så i praksis
bevisbyrden ligger stadig hos den der anklager og det er vi enige om men man vil jo ikke kunne bevise noget hvis der ikke har været andre der har kunnet se det altså
hvordan praksis er forskellig fra
de her studerende ikke har kunnet tage praktik i tyskland på grund
og ministeriet for at fremsætte det vi bakker meget op om det i forhold til erkendtlighedsdiskussionen
man vælger at tage et projektorienteret forløb eller
om man har udsigt til en erkendtlighed eller ej
stadig væk kommer til at være til stede så vi bakker op
ting som jeg må sige jeg er enig med nogle af de andre ordførere i
skriver at regeringen skal sikre forskernes ytringsfrihed så de frit kan udtale sig
det med ikke at fastsætte begrænsende klausuler
meget tillader lovgivningen hvor meget af det vi har set er
skal reagere på men men vi vil gerne støtte
har sikret at der skal være ytringsfrihed lige meget hvad skal man som forsker ikke kunne komme i en situation
lige meget om man er universitetsforsker der forsker for forskningsrådspenge eller om man er konsulent i rambøll skal det være sådan at den
er helt med på og jeg har også selv forsket jeg har faktisk
mit tidligere arbejde købt forskning både hos rambøll og
elementer som man tager højde for det er typisk sådan noget med at man bliver enig om hvornår
alle parter har en interesse i at komme
som man helt overordnet skal tage højde for men når det er sagt
synes vi skal gå så langt som vi overhovedet kan for at sikre forskernes ytringsfrihed og for at sikre forskningens gennemsigtighed det er jo også et element
jeg sad faktisk og fik en idé som vi måske kan arbejde videre med i udvalget bagefter
løser den her problemstilling
alt det ministerierne bestiller hos lad os bare sige kora eller
kan finde ud af hvem der har været med og så videre men man har en forpligtelse til at offentliggøre de rå data
så alle andre kan gå ind og bruge de rå data
offentlige myndigheders midler altså regeringens og folketingets penge så kan man i princippet sige
og lave deres egne analyser eller hvad ved jeg på
er i hvert fald en mulighed vi kan vi kan drøfte videre for jeg synes det
vildt centralt
forskernes individuelle ytringsfrihed men også
gennemsigtighed og anvendelighed for hele danmark og ikke kun for den offentlige institution der betaler for det når det
primært handler om statsfinansieret
det vi har set jeg husker for et par år tilbage at jesper tynell lavede en rigtig rigtig interessant
den foregående regering der havde bestilt noget noget arbejde hos sfi hvor det også viste sig
er hvor meget af det her er fordi man bryder loven og hvor meget af det er fordi der faktisk er mulighed for det inden for loven det har jeg ikke overblik
der modtager su og som er på de videregående uddannelser og så dem der går på vores erhvervsuddannelser vi
at der ikke er nogen rimelig grund til at der er forskel
modtage handicaptillæg så den del af det særlig ud fra et ligestillings og mangfoldighedsperspektiv
bakker vi hundrede procent op om og vi vil også gerne være med til at finde en løsning så kommer vi
til finansieringsspørgsmålet som jeg jo også må forholde mig til det må vi selvfølgelig alle sammen
beslutningsforslag at finansieringen skal findes
en reduktion af su til de vandrende arbejdstagere fra eu
er begrebet vandrende arbejdstagere jo et interessant begreb
alle de studerende der kommer til danmark
su tager en uddannelse og så smutter de igen
rigtig rigtig mange der bliver i danmark og som bidrager til dansk velfærd
mange af dem der faktisk tager hjem efter de at arbejde men inden
folkepension det er der da et mønster der viser så der er jo også rigtig mange gevinster ved de europæiske studerende som kommer til danmark
med uddannelses og forskningsudvalget på besøg
hvordan de sikrer at få den nødvendige arbejdskraft som de skal bruge altså de kompetente medarbejdere som er de bedste inden for
i studietiden for at sikre sig at
med deres uddannelse så vi skal bare heller ikke lukke øjnene for at vi har brug for udenlandske studerende i
kan vi ikke støtte beslutningsforslaget for vi kan ikke støtte finansieringsmodellen
og så foregriber jeg de spørgsmål
finde pengene henne og det ved jeg ikke
i drøftelserne vi vil også bare gerne sige med det samme det er set før at man har lavet politiske aftaler inden for et ressortområde hvor man har fundet pengene
politiforhandlingerne sidste år hvor man jo så ærgerligt nok fandt pengene inden for
det her handicaptillæg et andet sted end inden
uddannelsesministeriets ressortområde
første er i forhold til aldersgrænsen vi støtter
halvfjerds til fem og halvfjerds år principielt ville vi også
diskrimination af ældre når vi begynder at sætte alder på man
mange ældre i dag jo er ganske friske både når de er fem og halvfjerds og når de er firs
indvendinger der har været imod aldersgrænsen så er der så det andet i forhold til at udelukke religiøse forkyndere fra at være domsmænd og
en meget principiel diskussion og derfor bliver det også lidt principiel ordførertale som jeg kommer til at holde og det håber jeg at der er forståelse for og
bliver forstået i den ånd for vi kan nemlig ikke støtte
ikke fordi vi ikke ønsker at ligestille de religiøse forkyndere der findes i vores samfund for det gør vi sådan set
kan opstå tvivl om hvorvidt de afgørelser der træffes af domstolene er påvirket af blandt andet religiøs overbevisning problemet er bare at grunden til at præster er udelukket
at de er tjenestemænd i staten det er derfor at man har indført den bestemmelse
juridisk forbindelse mellem folkekirken og staten
at præsterne på den måde faktisk kan komme i en klemme fordi de
nogle fortrolige oplysninger som de så kommer til at stå i en klemme med hvis
vise sig at de bliver indkaldt som domsmænd eller nævninge i en
en person som de kender fra deres gejstlige virke så man beskytter faktisk både præsten men også domstolene
så det med at det handler om deres religiøse overbevisning er ikke rigtigt det er en falsk præmis
det her element i lovforslaget er fremsat på baggrund af det
hen en falsk præmis derfor synes vi
i øvrigt er det også interessant når man i lovforslaget skriver at alle forkyndere skal udelukkes fra at være domsmænd og nævninge uagtet om et trossamfund er anerkendt godkendt eller ikke godkendt
en selvmodsigelse her for hvis man som trossamfund søger godkendelse hos staten
godkende jer som trossamfund hvordan kan staten så bagefter gå ind og sige at i øvrigt vil vi også gerne bestemme over
trossamfund og samtidig ville bestemme at medlemmerne af det trossamfund ikke må være domsmænd eller nævninge
anden både principiel men også ret praktisk modsætning her som jeg ikke kan se hvordan man
vi mener nemlig ikke at det er et problem at man tilhører en
vores domstole og hvorfor gør vi ikke det
en anden form for mangfoldighed der bliver repræsenteret når der kommer folk med forskellige religiøse overbevisninger i dag hverver man jo fra de politiske partier
har jo også vores politiske holdninger jeg har selv været domsmand
og typisk kunne man spørge de andre hvilket politisk parti kommer du fra
form for repræsentation hvilken religiøs menighed eller overbevisning man tilhører eller om man er religiøs forkynder er
for mangfoldighed hvorfor må der ikke være plads til den form for mangfoldighed ved vores domstole når der gerne må være plads til den politiske det
eksistentielle etiske præmisser overvejelser fundamenter der ligger i de forskellige religiøse menigheder vi har faktisk kan
man lavede reglerne om i forhold til præsternes lønninger
at præsternes løn tages af kirkeskatten og at den del af
det statslige tilskud til kirken som så kommer fra statskassen altså fra borgernes skattepenge primært går til bygninger og vedligeholdelse af vores kirker
kirkelige bygninger og så videre det kunne være en måde at løse det på
den løn som præsterne får ikke går fra statskassen
bare et forslag men i hvert fald
på linje med enhedslisten kan vi ikke som det ser ud lige nu stemme for lovforslaget men vi ser gerne
sige nu om vi vil stemme gult eller imod hvis det ikke bliver taget ud men der skal være en stærk opfordring fra min
i hvert fald til at man genovervejer
nordslesvig har måttet tilbagebetale støtte fordi de har haft over halvtreds procent offentlig støtte i deres omsætning
netop de medier der henvender sig til de nationale mindretal er kommet i klemme er
kulturel og kulturbevarende støtte og derfor er det godt at
i folketinget kan træde sammen og rette op på det
har danmark jo også underskrevet europarådets konvention om
beskyttelse af nationale mindretal der skal sikre en bevaring og udvikling af de nationale mindretals kultur og identitet så det skal
ses i sammenhæng med det her lovforslag så helt kort
ordføreres gode argumenter for
bibliotek hvor
meget enige i i alternativet
af de gode elementer er en anerkendelse af
på ligestillingsområdet i danmark som vi har en politisk forpligtigelse til at adressere det anerkendes også at det ikke bare handler om køn isoleret set
er med til at begrænse lige muligheder på mange forskellige parametre
på uddannelsesområdet på arbejdsmarkedsområdet i familien på gaden og så videre her må jeg
ministeren vil støtte nogle af de beslutningsforslag som alternativet
at anerkende mænd der har fået foretaget
fremsat i næste uge det anerkendes også i den her
ligestillingsredegørelse at viden om ligestilling og
for ligestilling er et fælles demokratisk projekt
lille smule kritiske over for
sammenligner os med vores nabolande
men der ryger altså nogle ressourcer i den øvelse det skal
som ikke er adresseret direkte her i ligestillingsredegørelsen
når vi diskuterer ligestilling bruger vi vores egne personlige erfaringer som argumenter
eller vi historier eller følelser fra vores eget liv eller nogen vi kender
jeg har ofte hørt kvindelige politikere sige jamen jeg er kvinde og er blevet valgt til folketinget og det har ikke været noget problem for mig hvis
kan alle andre da også det er argumenter baseret på personlige holdninger og personlige erfaringer tænk hvis vi gjorde det på skatteområdet
det er en opgave som jeg synes vi alle sammen står over for og derfor skal vi have mere forskning på ligestillingsområdet
for ministeren som jeg har meget stor sympati for
varm luft eller lidt for mange løse hensigtserklæringer
som havde nogle
handlingsbaserede elementer i sig
elementer i den her ligestillingsredegørelse
oplyse om rettigheder og ligestilling i etniske minoritetsmiljøer og
styrke indsatsen mod digitale sexkrænkelser
undersøgelser af gensidig partnervold
til københavn og jeg kunne fortsætte der er mange flere ting
jeg er helt med på at for at handle på noget skal man
er rigtig mange elementer som vi allerede har viden om
nøgenbilleder af kammerater blive sendt rundt og hver femte har selv oplevet på egen krop at få delt private billeder
skal undervises i digital etik de skal undervises i hvordan det kan føles at blive udsat for
så vi ønsker os bare noget mere forpligtelse
daginstitutioner og dagtilbud ligestilling
skal tænkes ind fra børn er helt små og dagtilbud og uddannelsessystemet uddannelsessystemet skal udfordre alle så de bliver så dygtige som muligt og alle talenter kommer i spil
en fin hensigtserklæring men man kunne også
en hensigtserklæring så man for eksempel skrev at alle der arbejder med børn og unge skal vide noget om og forholde sig til ligestilling
at den viden skal implementeres hos de hos de mennesker der arbejder med vores børn og unge det ønsker vi os af den næste ligestillingsredegørelse næste år måske kommer nogle meget mere aktive
kampagner virker ikke særlig godt i forhold til at være adfærdsregulerende det har vi set rigtig mange gange før så jeg vil gerne vædde en eller anden form for middag eller
andet på at den kampagne man gerne vil iværksætte for at få mænd til at
når vi som politikere kan erkende de problemer der findes
vi også forpligtet på at formulere nogle politiske mål
godt tænke os en barselsmodel hvor vi forbeholder tre måneder til far
værktøjerne men lad os blive enige om at have nogle mere handlingsorienterede målsætninger og måske kunne vi også blive enige om
der skal til men som måske kan sætte gang i en udvikling
mål i sig selv men redskaber til at skubbe på en udvikling som vi gerne vil have så lad os være mere
modige i forhold til at prøve nye ting af ministeren skriver at det er ministerens mål at skabe rum for debat det vil jeg gerne anerkende
handler jo ikke om at vi tager noget fra kvinderne men vi giver bare far den samme rettighed eller den anden forælder hvad det så end er for et køn
anerkender vi alle initiativer i forhold til
private arbejdsmarked men man kunne
private arbejdsmarked som vi skal lave sådanne målsætninger og kampagner for hvorfor kunne
en statslig styrelse at nu prøver vi en model af hos jer
da lige så meget det offentlige arbejdsmarked som forhåbentlig skal løfte
altså listen over psykiske sygdomme og der gik danmark foran og viste at
er nogen der i tvivl om at det er sundhedsskadeligt
procent unge mellem seksten og fire og tyve der røg hash dagligt
så vi har
reducerende eller forebyggende i forhold til at de unge ryger hash
kunne ministeren ikke være klar til at prøve kræfter med noget nyt som måske kunne bryde den her tendens eksempel en legalisering hvor vi kan bruge de midler der kommer ind på salget til at lave målrettet forebyggelse
blev sigtet for kriminalitet i forbindelse med hash i to tusind og fjorten efter legaliseringen
faldet til to tusind fem hundrede borgere som blev sigtet for kriminalitet som er hashrelateret
hen kan få kriminalitetsraten ned særlig i forhold til de miljøer
niveauet er fuldstændig præcis det samme som det var før legaliseringen
er det for nogle fakta hvad er det for en viden som ordføreren baserer
er forbruget ikke steget blandt de unge det er da
mit andet spørgsmål til noget andet det er jo ikke
at socialdemokratiets egen overborgmester i københavn flere gange har bedt folketinget om at få lov til at indføre en forsøgsmodel
eller en københavnermodel i københavn for at komme kriminaliteten i til livs
socialdemokratiets gruppe på christiansborg ikke lytter mere til deres egen overborgmester i landets største kommune som
står med problemerne til daglig
at man ikke lytter mere til sin egen overborgmester i københavn i forhold til det konkrete ønske om at få lov til
trækker holland frem som eksempel men ikke colorado nu nævnte jeg før hvad erfaringerne fra
elementer og i det hele taget baserer vores argumenter på viden
baserer ordføreren den påstand
jeg vil også gerne bede ordføreren bekræfte at det er sådan
at man også er mere tilbøjelig til at ryge cannabis
svaret på hvad der er rigtigt men forskerne selv anerkender jo at de ikke er enige kan ordføreren ikke bekræfte mig i at
det er vigtigt i hvert fald lige at nævne at da cannabis i sin tid blev forbudt i danmark havde det
ikke nogen videnskabelig dokumentation bag sig
vi har en masse dokumentation for at cannabis er skadeligt så derfor forbyder vi det man fulgte en anbefaling fra fn så kan man være uenig eller enig i hvorvidt man altid skal gøre det
bare interessant at der egentlig ikke var en kritisk en kritisk masse
en kritisk kan man sige modstand dengang som
modsagde den her beslutning der var jo stor uenighed i folketinget dengang
cannabis blev forbudt og også i årene efter hvor man havde nogle efterfølgende diskussioner og nogle
opfølgende evalueringer af
entydige jeg har nævnt
jeg synes det er bemærkelsesværdigt at de her syttentusind unge mennesker i colorado
viser at at niveauet er det samme venstres ordfører argumenterer for
den er så marginal at den ikke kan påvises eller sættes i forbindelse med legaliseringen det
en eventuel legalisering af cannabis i danmark i portugal har de
entydige og solide erfaringer med en afkriminalisering
argumentere imod mig når jeg siger at portugal har entydigt positive erfaringer med afkriminalisering bare snak med politiet
debat i dag ligger i regi af sundhedsudvalget og ikke i regi af retsudvalget og når jeg siger det
det fordi jeg tror vi alle sammen er enige om at cannabis er skadeligt
nogen stå heroppe og sige at cannabis ikke er skadeligt det ved vi jo det
og hvordan vi omgås det og hvordan vi
med at informere vores borgere om
havde vi måske i højere grad også haft fokus på den effekt som hashhandelen i danmark har på kriminalitetsstatistikkerne
lidt mere nuanceret debat ud af det
det med det sundhedsskadelige nu siger ministeren at hun
nej måske ikke alt andet lige men i colorado har de altså fået en hundrede og tretten million dollar ind i indtægter i to tusind og femten efter de legaliserede i to tusind og fjorten en hundrede og tretten million dollar mange af dem
krop hvis de misbruger cannabis
have en gevaldig effekt i forhold til den risiko der er for et misbrug og for vores angst for at de unge mennesker ryger for meget cannabis kriminalitetsbilledet kender vi jo alle sammen nu har vi vedtaget en rocker bande pakke fordi vi
men en legalisering af cannabis kunne imødegå det problem på tre punkter
fordi det er det de lever af så hvis vi virkelig gerne vil dem til livs så lad os tage dem
sindssygt mange penge hos politiet på at arrestere og på at gå efter besiddelse og
på retssager i forhold til besiddelse og brug af cannabis
gavn af et massivt tilbud om afvænning uden at de skulle være bange for at de skulle kriminaliseres fordi de har begået noget ulovligt så det vi har nu
det kan vi prøve på at gøre anderledes gennem en legalisering og så må vi leve med at der er nogle der ryger en joint fredag aften hjemme i sofaen
vi er så bange for jeg vil gerne opfordre til og derfor støtter alternativet
helt afslutningsvis vil sige at alternativet
ideen om en dansk økologisk produktion og i sidste ende også
hvis vi engang kunne komme så langt
virker slet ikke over for bander så vi har brug for at prøve noget nyt vi tror på at det ville kunne betyde noget med en legalisering af cannabis fordi vi tager
vi ved ikke om det virker i danmark for vi har jo ikke prøvet det før
er en fantastisk tidshorisont til at prøve det
at det ikke virker til sin tid men jeg vil bare så gerne
jeg kan ikke stå og dokumentere at om tre år vil det se sådan ud hvis vi gør det men jeg er den første der skal være klar til at forsøge det
noget skridt på vejen i forhold til at bekæmpe bandekriminaliteten i danmark nu
samme redskaber vi skruer bare lidt på knapperne vi bliver nødt til at prøve noget nyt det her er noget som forskere også peger på kunne være et skridt i den retning så lad os dog prøve det
lov til at komme på afvænning uden at man skal risikere at man bliver straffet for det så man behøver ikke nogen kriminel løbebane for
og hvis man gerne vil ud af den sådan set rette henvendelse til myndighederne
vil der være et større incitament til også at komme ud af det misbrug så vi tror
at borgerne gerne vil det her og at man tager det personlige ansvar som ligger i vores individuelle frihedsrettigheder
afvænning hver gang man går hen til de her udleveringssteder og køber cannabis der skal være et gratis tilbud om afvænning hvis det er det man vil
som jeg sagde før hele forebyggelseselementet i forhold til hvordan vi bruger midlerne til at forebygge over for de unge mennesker er jo selvfølgelig også
det her handler om mennesker over atten år det handler ikke om mennesker på fjorten år eller små børn
mennesker over atten år som får lov til af egen vilje på eget ansvar at købe cannabis selvfølgelig skal vi hjælpe dem hvis de gerne vil ud af et eventuelt misbrug men
det handler jo om at give mennesket den frihed der tror jeg egentlig at vi er meget på linje med venstres klassiske liberale
udvikle deres samarbejder
har fået sin sag for med høringssvarene for der er ikke særlig mange venlige
høringssvar der støtter lovforslaget det forstår man selvfølgelig godt for der er mange institutionelle interesser på spil fra universiteternes side men vi har også
i danmark og det er jo super vigtigt at vi bevarer det og at vi
går på kompromis med det på nogen som helst måde
at det er rigtig rigtig klogt og vigtigt at vi lytter
risiko for som det ser ud lige nu og som jeg læser
at institutioner som har råd til at investere ikke kan gøre det
den samlede investeringsramme allerede er brugt op
universiteter som måske gerne vil op på et eliteuniversitetsniveau
og det vil stå i vejen for det her med at der vil være mulighed for at indgå aftaler om at modtage eksterne bevillinger og donationer til nybyggeri hvis universiteterne ikke kan forpligte sig på den medfinansiering som
man forpligter sig på så der er afgørende elementer i lovforslaget som vi er meget kritiske over for vi vil meget gerne være med
kigge på om man kan imødekomme nogle af de kritikpunkter der har været
central styring af universiteterne i det her lovforslag
grundlæggende og principielt imod
udfordringer med langsigtede langsigtede investeringer for
uddannelsesinstitutioner og at man griber ind på den ene eller den anden måde i institutionernes
det synes vi er stærkt bekymrende derfor kan vi heller ikke som jeg
og en og firs som udgangspunkt støtte det her lovforslag som det ligger lige nu
var inde på det at der er en stor bekymring
noget mere bureaukrati ude på uddannelsesinstitutionerne
kritiske og selvfølgelig er der også institutionelle interesser på spil
i det her tilfælde men det interessante her
er at også dansk industri er kritisk over for
lovforslaget de støtter i princippet indførelsen af
investeringsrammer men de er bekymrede for om den positive udvikling som selveje har haft på uddannelsesområdet
vigtigt at lytte til dansk industri som
er en ven af regeringen det som dansk industri foreslår og som vi faktisk godt kunne tilslutte os i i alternativet er
rammerne sker ad frivillighedens vej så institutionerne frivilligt skal tilpasse sig rammerne
hvordan man så prioriterer de indmeldte de indmeldte investeringer
institutioner ville for os set være en
med at ramme de institutioner som så måske har haft svært ved at overholde budgetterne frem for
skyde gråspurve med kanoner så som det ser ud lige nu kan
brug af offentligt tilgængelige oplysninger med den anden del forenkles politiets adgang til at modtage oplysninger om flypassagerer og besætningsmedlemmer de såkaldte api oplysninger
at luftfartsselskaberne kun skal registrere
oplysninger ét sted nemlig hos skat ved den her skatteløsning jeg tror at jeg vil bruge et citat fra
institut for menneskerettigheders høringssvar for egentlig at sige hvor vi står i alternativet i forhold til det her lovforslag lovforslag for de skriver sådan set på side
jeg citerer lovforslaget forfølger et legitimt formål men spørgsmålet er om hjemlen er tilstrækkelig klar og om indgrebet i øvrigt er nødvendigt og proportionalt
er udfordringen i det her lovforslag det er også derfor det bliver kritiseret så vidt og bredt som det gør i høringssvarene institut for menneskerettigheder københavns universitet retspolitisk forening it politisk forening kritiserer jo alle sammen at der skabes en
for menneskerettigheder og retspolitisk forening frygter jo at det vil være muligt at foretage meget præcise kortlægninger af borgernes private forhold det har vi hørt
i salen herunder jo også af personer som ikke er under mistanke jeg synes der er nogle elementer i høringssvarene fra præcis institut for menneskerettigheder
op jeg vil gerne læse et andet op som jeg også synes er rigtige centralt
set ud fra et retssikkerhedsmæssigt synspunkt bør politiets redskaber præciseres direkte i loven justitsministeriet har imidlertid lagt op til at den nærmere præcisering skal ske ved bekendtgørelse af samme grund er det vanskeligt at foretage en tilstrækkelig
det her får altså institut for menneskerettigheder til at liste en række ønsker om præciseringer op i deres høringssvar som de sådan set
hvis ministeren og ministeriet er klar på
gå det lidt mere efter i sømmene og give os andre den sikkerhed der er brug for i forhold til at vi får præciseret nogle af de mere konkrete elementer i det her lovforslag for
man har hjemmel til at gå ind at søge de her analyser hvornår man må lave de her tværgående analyser
masse uklarheder i det i det omfang man vil gå ind at forholde sig til høringssvaret fra institut for
vil vi gerne kigge på det igen i alternativet men som det ligger lige nu
iværksætter en undersøgelse man skal indhente erfaringer fra de andre lande det set sympatisk nok vi har vidst at det her beslutningsforslag kunne komme i en rum tid
til at indhente erfaringer fra de andre lande
forslag som enten regeringen eller eller typisk oppositionen
der kunne det måske være en idé at man bruger tiden inden førstebehandlingen til at få afklaret de ting nu er der jo også en rum tid
er en tredje behandling så jeg vil da bare lægge et forslag til forslagsstillerne
flere måneder det
indtil på fredag klokken sekstende og når jeg siger det
det fordi den proces der er foregået i alternativets folketingsgruppe er at der har været stor
alternativets folketingsmedlemmer i forhold til om vi skulle stemme for eller
erik bjergager som er chefredaktør på
streamet fra vores gruppemøde og det ligger også på vores facebookside ministeren at hvis man gerne vil gøre sig klog på nogle i øvrigt ret intelligente
perspektivrige partsindlæg så kan man altså finde på dem alternativets facebookside på baggrund af de indlæg har vi bedt alternativets ellevetusind medlemmer om at tage stilling for os det vil sige
tredjebehandlingen i forhold til det her lovforslag
så afsløre allerede nu at det er jeg ret sikker på der er fordi vi har fået en masse besvarelser ind allerede resultatet foreligger først på fredag klokken sekstende så der er vi klogere på om vi stemmer for eller imod helt kort
været det her med i forhold til argumentet for at bevare paragraffen
så meget om ytringsfrihed det er jo ikke fordi man ikke må kritisere religion i danmark
det handler også om en beskyttelse af roen i det offentlige rum i forhold til ikke
en fuldstændig tåbelig handling
koran af og lægger det på facebook der kan blasfemiparagraffen være en form for beskyttelse af den offentlige orden
argumenterne for en afskaffelse som
nemlig særlig argumenterne i forhold til det internationale samfund
som anbefaler at danmark afskaffer
eu gør det med reference til hvad vi ser i iran pakistan saudi arabien hvor man begår uhyrligheder mod sine borgere mod de religiøse mindretal
deres blasfemiparagraf og i øvrigt henviser til danmark og siger
jo ikke så meget at gøre med den nationale kontekst i danmark men det betyder noget i forhold til vores relation og vores
vi har på vores facebookside som sagt
derfor er jeg neutral i dag i den her position og man må vente til på fredag klokken seksten med
den har en symbolsk funktion i forhold til at beskytte handlinger som krænker
da man oprettede paragraffen i atten hundrede tallet eller som det gør i saudi arabien iran
en beskyttelse af den offentlige orden og en sikkerhed for de uroligheder
meget principielt imod
så slemt som at bruge et baseballbat eller en køkkenkniv
meget principiel problemstilling i forhold til
trygt retssamfund og at vi har overgivet den opgave det er at beskytte vores borgere til vores politi
opfordre til eller at foreslå at borgere i danmark erhverver sig et remedium
selvforsvar og som nødværge går vi simpelt
det samfund som vi egentlig synes at vi gerne vil have så kan vi godt gøre det tryggere det kan vi i hvert fald godt der er jeg meget enig med både enhedslistens og og socialdemokratiets ordførere når
det handler om forebyggelse
man så bruger det baseballbat man har stående ude i garagen eller den køkkenkniv man har liggende i skuffen
indfinde sig at man at man bliver
antallet af indbrud i danmark er faldende så hvad er egentlig ræsonnementet bag at komme
og at der skal flere politimæssige ressourcer til