syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
forskelle i måden tingene bliver afgjort på og ingen af delene er særlig tilfredsstillende jeg tror de fleste borgere foretrække også selv om en afgørelse ikke nødvendigvis går deres vej at få en afgørelse rimelig hurtigt
hvor den nye struktur skal gøres til virkelighed men derefter
sagsbehandlingstider hen over landet først en
når det fra konservativ side hævdes at der ikke er nogen
om året og det vil sige at der er en fortsat besparelse der er også faglige elementer i det fordi det der er hele pointen ved at lave en enhedsforvaltning
opgaver samles afgørelseskompetencen et sted så man kan opnå faglige synergieffekter og et højt fagligt niveau
således heller ikke korrekt når det fra konservativ side hævdes at der ikke er faglige gevinster den model
som vi har lagt frem er en model hvor der vil være borgernær sagsbehandling i aalborg odense ringkøbing
og rønne det er derfor en lille smule svært at genkende den konservative
at det er en model hvor man centraliserer endog særdeles vanskeligt at genkende det postulat jeg er så uenig i at det er
som det siges fra konservativ side at monopolisere noget af opgaveløsningen det vi taler om her
jeg har den holdning at det er vigtigt at der bliver truffet ensartede afgørelser i ensartede sager
der derfor er et højt fagligt niveau der hvor de afgørelser bliver truffet
om forskellige afgørelser i samme sager det finder jeg helt besynderligt i forhold til at en myndighed må træffe den samme afgørelse i sager der ligner hinanden
set det er endog særdeles fornuftigt at de sager som borgerne ikke
bliver samlet forskellige steder i landet det gælder for eksempel det kommunale tilsyn og det gælder en lang række andre ting som man med fordel kan samle særlige steder rundtomkring i kongeriget og netop rundtomkring i kongeriget
statsforvaltningen i fremtiden vil have sine afdelinger det synes jeg er et sundt og ordentligt princip
om gebyrerne der er som sagt den udfordring
statsforvaltningerne er født med underskud det er en fødsel som den daværende regering har ansvaret for sammen med
jeg synes det er ordentligt at man løser det problem man har skabt modsætningsvis
kan man så slutte at venstre og konservative går ind for at der skal være almindelig skatteyderfinansiering af de tre og halvfems million kr som har manglet og det vil sige at andre borgere skal betale
nogle borgeres skilsmisse det er ikke min holdning jeg synes som ordførerne har været inde på her fra talerstolen
det ikke hører til velfærdssamfundets kerneydelser at blive skilt
heller ikke se nogen grunde til at andre borgere skal betale for ens skilsmisse slet ikke i lyset af at gebyret er omkostningsbestemt
set også har et system sådan at hvis man ikke er i stand til at betale de gebyrer
en stor opgave der er foran statsforvaltningerne i at blive en enhedsforvaltning og blive en forvaltning den omstillingsproces er meget vigtig og det er den jo i sagens natur fordi det handler om borgere som står med indgribende ting
derfor håber jeg også at behandlingen i i folketinget vil respektere lige præcis det og sørge for at
med de spørgsmål og svar som bliver givet i
jeg håber meget at vi kan lave en overgang
sagsbehandlingstiderne kommer til at vise mindst mulige udsving
natur er vigtigt for folk at få svar
det er vores bestræbelse i arbejdet og det er jo en af grundene til og det vil jeg meget gerne kvittere for at der er blevet adgang til
og til gengæld kan se frem til at vi får en organisation som kan give kortere sagsbehandlingstider og ensartet sagsbehandling
ordførerne og sige tak for en synes jeg
jeg må sige at selv om jeg er meget åben og også tror jeg nok relativt fantasifuld
svært ved at se hvordan det konservative forslag skulle sørge for
at det økonomiske problem blev løst samtidig med at man sikrede at der kunne blive en kortere og mere ensartet sagsbehandlingstid
og rønne det afspejler sådan set lige præcis ønsket om at der er statsforvaltningsvirksomheder om jeg så må sige bredt ud over landet
vi sørget for at der hvor borgerne har brug for at være i personlig kontakt
er der en statsforvaltning og der hvor der ikke er nødvendigheden af borgerkontakt
det synes jeg er to meget væsentlige hensyn
berettiget forventning om at der hvor fremmøde ikke er nødvendigt får man en ensartet afgørelse af ensartede sager det er jo sådan at uanset beregningerne på transporttid
er det for alle borgere sådan at der er langt til en statsforvaltning det er der for borgere som bor i skagen og som skal til aalborg det er der for borgere som bor i skive
i øvrigt forstår jeg ikke begrebet konkurrencemodel for jeg synes ikke der skal være konkurrence om myndighedsafgørelser
er helt afgørende at der bliver truffet ensartede afgørelser
vil skilles og jeg finder det helt uacceptabelt at der skal være det pilleri i privatlivet hvor man skal stille med særlige grunde hvis man gerne vil skilles med det samme det er ud fra et liberalt synspunkt og et respektfuldt synspunkt om at folk
i øvrigt træffer meget vidtgående beslutninger i deres liv
der forslag som man måske aldrig nogen sinde havde håbet at se
bevidstheden om at man må være klar til
også haft samråd om spørgsmålet i kommunaludvalget
sådan at alt hvad kommunerne har ansøgt om er i det her lovforslag det her lovforslag er jo en bearbejdning
det må være sådan at der må være en rimelighed både i forhold til nogle af de grundlæggende ting i
til vores frihedsrettigheder og selvfølgelig også i forhold til økonomien
er frikommuneforsøget ikke et forslag om grænseløs frihed
et forslag om at prøve ting af som kommuner har mod på
som de tror vil gøre det bedre
være borger og som kan udvikle deres
jeg skal ikke give mange bemærkninger til til den sjældne forbrødring der er mellem enhedslisten og
som den konservative ordfører sagde så så sker det ikke så
charter for samspil mellem frivillig og offentlig opgavevaretagelse
blev lavet for vel efterhånden ti år siden
på en måde så vi kommer derhen hvor det ikke bliver til sådan en lidt gold diskussion om at nu skal de frivillige rykke ind
det offentlige rykker tilbage men som en diskussion der anerkender at man kan forskellige ting man kan en ting som medarbejder
socialforvaltning eller hjemmeplejen man kan noget andet som frivillig besøgsven eller som den der sidder og tager telefonen i en livlinje
to ting kan supplere hinanden og gøre at vores samfund bliver stærkere det er ikke en trussel hverken for det ene eller for det andet så den frivillighedsdiskussion håber jeg at vi får
bred deltagelse i men det synes jeg ikke skal lægge hindringer i vejen for
kan give mennesker mulighed for at være frivillige også på mere vidtgående måder
den allerførste ros af at ting ser ser fine ud skal gøre at man straks springer til at udbrede det
men hvis det viser sig at vi inden det samlede forsøg er afsluttet
det her har også når det er testet ikke kun en gang men men i to tre gennemløb
vi skal drage de erfaringer og overveje om det er noget der skal kunne afspejles i den generelle lovgivning
at tage forpligtelser væk noget af det kommer vi
omstændigheder til at diskutere fordi vi jo blandt andet i beskæftigelsesudvalget har bedt
og en lille kreds af kompetente folk om at se på det de kommer til at se på nogle samme ting og derfor vil vi vende tilbage til det og der spiller frikommuneforsøgene på beskæftigelsesområdet selvfølgelig også en rolle i deres syn på hvordan vi kan gøre det her enklere og
langt stærkere fokus på det der er beskæftigelsessystemets opgave
få ledige tilbage på arbejdsmarkedet snarere end at følge det ene og det andet og det syvogtyvende proceskrav
med den positive tilkendegivelse der er i dag har lovforslaget
tilgang til
hvis man har en bolig selvfølgelig skal mødes på en en fornuftig måde og ikke tvinges ud af den fra den ene dag til den anden
et blik for at en bolig også skal passe til beboeren
en enkemand i en bolig som passede rigtig godt til den afdøde hustru men som måske i virkeligheden har nogle faciliteter som som man ikke har brug for og der er en en venteliste af mennesker som har brug for de særlige faciliteter så er det en fornuftig
ting for kommunen at sige vi kan tilbyde dig en anden bolig vi kan hjælpe dig med at komme derover og få betalt indskuddet eller hvad det nu kan være den bolig vil passe bedre til de behov
om balancen mellem den enkeltes behov som sidder i boligen og andres behov som
brug for at komme dertil når det kommer til den personlige
til hele vores sociallovgivning ikke at der er noget ønske om at ændre på heller ikke fra kommunal side for så vidt angår den personlige
er det jo fuldstændig rigtigt at der er sat et stykke arbejde i gang
at der ikke er konkluderet på forhånd det der er tale om er et frihedssyn at andre end den her kreds som er valgt til folketinget nu kan få gode ideer
vil jeg overveje herre finn sørensens spørgsmål om opdeling men min umiddelbare holdning er at det synes jeg
ikke er rimeligt over for de mange partier som har tilkendegivet at de er villige til at stemme for et forslag vel vidende at der er noget der er lige fra partibogen og noget som de måske egentlig er imod
har viljen til at lade frihedssynet sejre netop fordi der
er de forslag som som vi finder ville give problemer i forhold til grundlov i forhold til eu lov i forhold til konventioner i forhold til at få særlige økonomiske fordele
set netop taget fra fordi det her ikke bare er en ønskekoncert for hvad som helst det er sådan set forsøg
med enighed andre med skepsis men vi kan lukke det der ikke kommer til at fungere og til gengæld blive mange
ministeren kan udfylde den mulighed
for at give en konkret dispensation det ændrer ikke på lovgivningen som sådan
er fuldstændig legitimt at have andre grænser
når herre finn sørensen siger at der er konkluderet for så vidt angår de frivillige
at frivillige i højere grad bliver inddraget
plejehjem eller eller hvor det nu kan være og det får vi jo så fundet ud af hvad kan lade sig gøre og hvad kan ikke lade sig gøre
at mennesker som har brug for at få en sammenhængende behandling kan få det og jeg synes
medarbejdere har et regionalt eller et kommunalt ansættelsesbevis
det der er formålet og grunden til at det er hegnet omhyggeligt ind er lige præcis nogle af de bekymringer
at andre skal tage sig af en så min holdning er at forsøget har et godt formål
at vi har organiseret os i henholdsvis kommune og region
ikke så meget i forbindelse med udveksling af data
at drøfte det mere generelt fordi evalueringen af kommunalreformen jo blandt andet viser at nogle af de steder hvor borgerne oplever at ting ikke fungerer er lige præcis dér
er afhængige af hinanden hvis borgeren skal opleve at få den bedste hjælp til at blive rask og komme tilbage
meget gerne i udvalgsbehandlingen og det synes jeg er en rigtig god idé
på baggrund af de her forskellige forsøg det som jeg gerne vil sige afslutningsvis er at man skal være klar over at det her ikke bare er en leg selv om det er forsøg
indgribende konsekvenser for de borgere som det vedrører det er derfor det er godt at vi har den her synes jeg
derfor det er godt at udvalgsbehandlingen er
grænser for også den her type af forsøg
ligner jo de tidligere frikommuneforsøg som vi har vedtaget og dermed er det også en opfølgning på det som jeg oplever som et
velfungerende demokrati vi har selvfølgelig en forpligtelse til at
en forpligtelse til at udvikle
grundlaget for et stærkt og sundt demokrati
og her spiller unge vælgere selvfølgelig også en central rolle
initiativ der blev taget med nedsættelsen af valgretskommissionen med christian mejdahls
ledelse af kommissionens arbejde
at vi har et fælles ansvar for at vores demokratiske traditioner lever videre blandt nye vælgere derfor er
det fine ved valgretskommissionens betænkning
at den ikke kun konstaterer problemerne den giver også anbefalinger til der kan gøres ved dem
fremgår det af valgretskommissionens betænkning at omkring halvdelen af de unge har undladt at stemme ved nogle valg og valgretskommissionen peger på at valgdeltagelse i høj grad er en vane derfor
er det jo åbenlyst at det er vigtigt at komme i gang med at stemme
igen derfor er det vigtigt at vi så tidligt som muligt får unge i gang med at stemme
ikke holde valg i utide det giver sig selv alene af den grund
for at gøre det til en åben og inddragende handling
konkrete anbefalinger er at kommunerne kommunerne holder brevafstemning på de steder som er lette at komme til for vælgerne det kan være på en uddannelsesinstitution på en teknisk skole
som kan fremme valgdeltagelsen ved kommunalvalget i år i brevet har jeg også opfordret kommunerne til at deltage i et forskningsprojekt som gennemføres af forskere
de vil er at bygge videre og tage nogle af diskussionerne fra valgretskommissionen et skridt videre for at finde ud af
at få unge til at stemme
skrive til førstegangsvælgerne med en opfordring til at stemme vi laver et materiale det er ministeriet der står for at udforme det
det til forskellige grupper af førstegangsvælgere
så selvfølgelig med i om det gør en forskel
kan man inddrage på den bedst mulige måde skal man appellere skal man vise hvad risikoen er
virker det overhovedet at blive inddraget den måde eller skal vi gøre
at vi med et lovforslag som folketinget vedtog i december har sørget for en tiltrængt modernisering af brevstemmereglerne det betyder at kommunerne nu har tydelige rammer for
kan tilrettelægge at borgerne kan brevstemme
det nu ikke noget man bare kan opfordre til nu kan man reelt
uddannelsesinstitutionerne og man kan også
den finde sted andre steder hvor unge og andre vælgere færdes
man kommer hjem fra sin uddannelsesinstitution og skal finde sit valgkort
at man gør det på den tekniske skole hvor man går fordi man så kan gøre det sammen
der er mange gode erfaringer og spændende ideer allerede for eksempel har man i syddjurs kommune demokrati på skoleskemaet i en uge fra syvende klasse
pointen med at fortælle om det eksempel er jo at det gør det meget tydeligt at det at inddrage unge i vores demokrati i højere grad ikke kun er en opgave for folketinget
i regioner men måske peger det også på vores politiske partier
også opfordre os som politiske partier til at overveje hvad vi kan gøre partierne kan overveje hvordan unge kan inddrages
at opstille unge udvikle politik hvordan kan vi gøre en særlig indsats for flere unge bliver medlemmer og er aktive
at der også er andre grupper som jeg synes gør krav på vores opmærksomhed for eksempel stemmer
lytter og viser at vi gerne vil høre alles stemme derfor vil jeg også
partierne til at overveje at afholde vælgermøder
få afstemningen og debatten derhen hvor folk faktisk er på uddannelsesinstitutionerne på bibliotekerne
vil gerne kvittere for det spørgsmål som herre hans kristian skibby stillede nemlig hvorfor egentlig gøre noget særligt for at de unge kan stemme
stilling på det lød som om
vi havde sådan en hønen og ægget diskussion hvad kommer først er det interessen for politik og derfor stemmer man eller stemmer man og deraf kommer interessen for politik
selv sådan at i et repræsentativt demokrati er det vigtigt at vælgerne stemmer også når vælgerne stemmer blankt
som radikal må man jo konstatere at det er der mange vælgere der gør stemmer på et andet parti end det jeg selv stemmer på men det at stemme er i sig selv en vigtig handling
demokrati derfor synes jeg
partier jo har påtaget sig med det forslag til vedtagelse
lagt frem nemlig at gøre noget aktivt for at
synes jeg det er svært at se bort fra
otte procent færre af de nitten til en og tyve årige der stemmer men kun
af de over tredive årige der stemmer
til at unge stemmer mindre end andre og i valgretskommissionens rapport
at det at stemme er noget man skal vænne sig til
en god demokratisk vane at stemme det er noget man lærer ved at gøre det
og fuldstændig åbenlyse anbefalinger som vi har fået nemlig at give unge anledning til
at stemme sammen og se hinanden gøre det og gøre det tilgængeligt der hvor man er
stemme alle mulige steder ja det kan da egentlig godt være
det næste vi kommer frem til når vi ser hvordan det går med at
åbne vores afstemning for nogle af de vælgergrupper der stemmer mindst og hvor valghandlingen kan komme ud på uddannelsesinstitutioner kan komme ud i boligkvarterer kan komme ud der hvor folk
demokrati hvor folk ikke stemmer så bliver interessen
derfor synes jeg det er en afgørende debat vi har haft
det vil gøre at vi også handler konkret rundtomkring i kommunerne
kommunalbestyrelsesmedlemmer som kan
flytte afstemningen ud og der er partiforeninger som kan tage
konkrete initiativ og invitere andre af de lister som stiller op
jeg tror det gør en forskel at blive inviteret sådan har jeg det
jeg kommer til dem jeg er inviteret til men jeg synes ikke det er nogen skam at blive væk hvis jeg ikke er inviteret
demokrati hvor man ikke oplever sig inviteret
det er i hvert fald den tanke jeg kan få når jeg ser på de unge når jeg ser på borgerne
til at være en del af den fest som det at stemme er det synes jeg vækker til eftertanke
derfor synes jeg at de konkrete initiativer som valgretskommissionen har givet os giver et afsæt for ikke kun at værne om vores demokrati men også for
at debatten i dag har været god fordi den også har vist at det ikke er noget blabla
virkelige demokratiske kræfter i at tage den diskussion jeg håber så det bliver til andet og mere end diskussionen nemlig også til konkret
andre steder end der hvor man plejer vi elsker at være i bibliotekets mødesal en tirsdag ved et syvkantet vælgermøde det er ikke en kærlighed som alle deler med os
ud og finde ud af hvordan er det så jeg tror at nogle
bliver foreslået med henblik på at få unge
også vil virke sådan at borgere der i øvrigt stemmer mindre end andre vil føle sig mere velkomne i vores demokrati jeg synes vi skal gå den vej at få stadig flere inddraget i
eftertanke hvis nogle af dem som faktisk
af beslutninger som tages her fordi
banalt ikke ved hvordan man gør
som ikke synes at et valgkort ligner en invitation
jeg synes det klæder et demokrati at invitere borgerne til at være en del af det hvis de måske oplever oplever at det
forskere ved københavns universitet for at se
skal gøre næste gang for at komme endnu længere i den her bestræbelse
med lovændringen som folketinget vedtog i december om at gøre det muligt at brevstemme
kalde det kodeks for
jo også vigtigt at at nogle af de unge som som faktisk ikke kun interesserer sig for politik men som brænder for politik
undersøgelserne i valgretskommissionens betænkning jo meget klart at der desværre er nogle som lukker døren for den politiske debat fordi de er bange for den det håber jeg meget
ikke nødvendigvis af den samme overvejelse og de samme argumenter
især stemmer hvis deres mor stemmer der er sikkert også andre felter hvor det gør sig gældende at morens eksempel er bedre end farens det skal
den konkrete handling jeg tror der er mange her som tager deres børn i hånden når det er valgdag for at de kan være med og opleve hvad det vil sige at stemme fordi det er ved det personlige eksempel
kan vi jo også selv når vi taler med vores partisekretærer og ledere rundtomkring få det til at rulle og få dem til at handle og række ud fordi det netop er en fælles
bestræbelse der skal til og ikke noget man kan styre
inden for en overskuelig tidshorisont derfor var det måske mere konstruktivt at fokusere på de resterende anbefalinger fra valgretskommissionens
vidt angår valgretsalder jeg synes der
i orden at man kan have en åben diskussion om hvad
der er mange seksten årige som har en glødende interesse for
der er sikkert også seksten årige som gerne vil være fri for at skulle tage stilling
er mange forskellige hensyn at tage herunder et af de hensyn
sammenhængen mellem myndighedsalder
er ting der taler for og ting der taler imod men der er en ting som jeg er fuldstændig overbevist om og det er at vi kan gøre noget at vi kan handle for at flere unge bruger den valgret de faktisk
tror jeg rigtigt jeg jeg synes i hvert fald at at valgretsalderen som den er
stilling til i et demokrati som vores men men den historiske diskussion er jeg fuldstændig sikker på
kan fortsætte om ikke under en forespørgsel
for hjælp til at afgive deres stemme at en myndighedsperson overværer valghandlingen for det andet pålægges regeringen at arbejde for tilgængelighed i
for mennesker med handicap regeringen er positivt indstillet over for flere elementer i beslutningsforslaget men vi kan ikke støtte beslutningsforslaget i dets nuværende form det er der to grunde til
tilsyneladende forudsætning om at lavteknologiske løsninger kun kan gennemføres som en modsætning til elektronisk støttede valg
forudsætning deler regeringen ikke
faktisk fremsat lovforslag
stemmeoptælling og en af de meget afgørende grunde til at
vælgere med handicap bedre mulighed for at kunne stemme uden hjælp fra andre teknologi giver nemlig gode muligheder
er blinde svagtsynede
døjer med ordblindhed kan få læst navnene på kandidater og partier op og blive guidet til selv at sætte deres kryds vel at mærke hvor vælgeren er alene i stemmeboksen
jeg synes ikke at det hænger ordentligt sammen hvis vi den ene dag fremsætter et lovforslag om digital stemmeafgivning og stemmeoptælling for den næste dag
stemme for et beslutningsforslag hvis tekst synes at forudsætte
digitalt
kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget fordi regeringen ikke kan støtte forslaget om at vælgere kan nøjes med
medbringe en hjælper efter eget valg når de skal sætte krydset på stemmesedlen som det er
det krav er der gode grunde til at holde fast i reglen er sat i verden
når de stemmer det vil ofte være en sårbar situation hvis man som vælger har behov for hjælp til stemmeafgivningen
skabe et rum som forhindrer at der bliver et pres for at sætte et kryds
egentlig ikke ville have stemt på eller at krydset bliver sat et helt andet sted end der hvor hjælperen egentlig er blevet bedt om at sætte
tillid til valghandlingen rækker jo videre end ens egen stemmeafgivning og derfor er det lige så vigtigt at man som vælger kan stole på at valget også har været frit for andre vælgere
en grundlæggende ting i hele diskussionen om elektronisk understøttede valg
netop at man skal kunne have tillid til valghandlingen endelig er det sådan at
gælder i dag blev vedtaget af et stort flertal i folketinget i to tusind og otte samtlige partier undtagen enhedslisten der undlod at stemme stemte for de regler vi har i
fremsætte forslaget om elektronisk understøttede valg netop at give vælgere med handicap bedre mulighed for valgdeltagelse
vi deler den intention dermed jo
at vi så absolut er positivt indstillet over for det formål bag beslutningsforslaget og vi vil meget gerne arbejde videre med spørgsmålet om øget tilgængelighed for vælgere med handicap
er det en afgørende rettighed jeg har som borger og som vælger at jeg kan sætte mit kryds
det ville være nogen overraskelse for nogen men det er så en anden sag
være en overraskelse og derfor er det en helt central rettighed at vi kan stemme uden at andre ser hvad vi stemmer
den rettighed skal være tilgængelig for så mange vælgere som overhovedet muligt så hvis der
skal vi undersøge det
med handicap til at kunne stemme uden andres hjælp og som sagt er forslaget om e valg
set uanset beslutningsforslaget fra enhedslisten
en given ting at det er det valgsted hvor man hører til og derfor er selve tilgængeligheden altså den fysiske tilgængelighed til valgstedet også afgørende det forslag er også et resultat af den dialog
i den forespørgselsdebat som vi havde her i salen for et
måske mere utraditionelle steder det kunne være steder klubber dagtilbud hvor vælgere med handicap har nem tilgængelighed og jeg tror
også blive bedre både i partierne og på vores hjemmesider og
på de sociale medier til at udtrykke os i et sprog som er til at forstå for ikke så længe
fik jeg et brev fra udviklingshæmmedes landsforbund som satte ord lige præcis på det problem de oplever
partierne lokale foreninger og andre steder hvor vi som politikere møder vælgere vi har et ansvar for
de vælgere som måske
føler sig en lille smule holdt uden for demokratiet
regeringen ikke støtte beslutningsforslaget om end vi som sagt deler det der er
lige præcis den gode hensigt og dermed jo også forsikre folketinget om
vil fortsætte arbejdet med at gøre valghandlingen mere tilgængelig for vælgere med handicap dermed jo også sagt at jeg ser frem til et konstruktivt arbejde i udvalget
en diskussion af her i eftermiddag er selvfølgelig spørgsmålet om hvordan hvordan en
kommune eller staten for den sags skyld kan udvise godt købmandskab
en selv og det gode købmandskab
som vi har taget fat på er en række forskellige ting som skal lette det
mange har klaget over at det er bureaukratisk at det er besværligt at det er detailorienteret der bliver klaget over ting som gør at man afholder sig fra
barrierer for det gode købmandskab
i de her måneder er er udbudsdirektivet ved at blive revideret
vi gerne omsætte det til dansk lovgivning
en mere enkel og direkte regulering af det at sende ting
at at direktivet er vedtaget til sommer det skal være implementeret i danmark senest to år efter
dermed jo også sagt at vi sætter lovarbejdet i gang parallelt med sidste fase af diskussionerne om
giver det en hurtigere klarhed over om der overhovedet kommer
en ting er er de regler der nu engang er om udbud
syn på hele den måde klagesystemet fungerede på og
er for mange udsigtsløse klager som gør at folk måske begynder at holde sig tilbage for overhovedet
det er meget velkomment at formanden for
fordi det siger også noget om den ambition som rådet har for at kaste et klart blik ned på hvordan
ikke kun at se på regler fordi jeg tror at hvis man får enklere regler
et godt stykke hen ad vejen når det kommer til selve regelværket det jeg tror er det meget afgørende er at vi får brugt de regler på en god måde og at man får en vejledning i hvordan man gør for selv enklere regler på det her komplekse område kan være vanskelige
jeg faktisk respekt for og jeg tror at det vil være bedre for hele området at man siger at
en lovrevision på vej gennem eu og den vil vi gerne omsætte til dansk lov i stedet for at komme med med en paragraf og en anden paragraf så der hele tiden er
et mylder af ændringer som man så skal forholde sig til
jeg har en oplevelse af at de forandringer der kommer igennem eu vil være særdeles velkomne få et højere udbudsloft
som et stærkt ønske at vi gør tingene på en gang i sammenhæng så man kan se det på den måde men jeg har stor tiltro til at også nye måder at lave et udbud på kan være udtryk for netop godt købmandskab
mellem pris og kvalitet og at man så også kan definere hvad det er nogle kvaliteter man gerne vil have for eksempel at man ikke skal bruge side op og side ned på detailangivelser af
den her opgave skal løses giv et godt bud på hvordan i vil gøre det og til hvilken pris i
et helt andet felt ikke kun at være købmand på men også for
parallelt med det sætter vi lovarbejdet i gang og
meget bredt flertal i folketinget om at vi gerne vil have at kommunerne arbejder strategisk med udbud
behøver at gøre noget nu fordi der er en masse barrierer og regler som gør det svært
gør det til en del af jeres tænkning om hvordan kommunen udvikles vi skal nok komme med
komme fra folketinget i dag vi vil gerne gøre reglerne enklere
også gerne have at i tænker udbud ind i den måde i driver kommunen på
en meget lang føljeton som den daværende
forskellige afsnit af hensigten med
seneste lovændring som den nuværende regering så har fremsat og fået vedtaget
lukke et skattehul baggrunden for det var en juridisk
den viste at kommunernes opkrævning af ejendomsskat fra de såkaldte §
blev praksis selvfølgelig ændret og kommunerne måtte tilbagebetale for meget
grundskyld så skete der imidlertid det at at sidst på foråret
række kommuner opmærksom på at den nu korrekte opkrævning betød at næsten tre tusind ejendomme ikke skulle betale grundskyld i to tusind og tolv
dermed er også sagt at da det ikke har været hensigten at nogle helt skulle slippe for at betale en skat som andre skulle betale
blev der fremsat et lovforslag som rettede op på den virkning
sammenlignet med to tusind og elleve
har de ejendomme alt andet lige ikke oplevet en ændring i den såkaldte skatteloftsværdi
tretten ud over opregulering af reguleringsprocenten i forhold til
hvis der derimod sammenlignes med to tusind og tolv
klart at der kan blive tale om væsentlige stigninger i ejendomsskatten i
på grund af de meget lave skattelofter som den korrekte beregning efter den tidligere bestemmelse kunne medføre det er netop i de
fire sager at der udmærket kan forekomme større stigninger i ejendomsskatten som faktisk ikke har noget med den her lovgivning at gøre
en effekt af at der er sket ændringer på grunden for eksempel at landbrugsjord er blevet omdannet til parcelhusgrunde hvilket jo helt markant
i hvert fald er min udfordring
fordi det er forskellige ting skal man ned i skattesystemet
er at ideen om at man betaler skat af værdien af sin grund
må den gælde for alle der har en grund og skatten må afspejle værdien
derfor synes jeg at at det var vigtigt
hul i lovgivningen som rettede op på et andet hul som den daværende regering håndterede og som betød at at der ikke blev betalt skat af tre tusind grunde og at
det er klart at der kan være en diskussion om
grundens formål og dermed jo også dens værdi men det har ret beset ikke noget med selve lovændringen
når man læser lovforslaget og bemærkningerne til det så kan man ikke være i tvivl om hvad der er hensigten hvad regeringen gerne ville opnå med det lovforslag og den hensigt er meget enkel nemlig at når man betaler grundskyld
den værdi som deres grund har
når der var synes jeg ret mange tre tusind som slet ikke betalte grundskyld og også mange som betalte en utilsigtet lav skat
diskussionen om om ejendomsskatter eller
havde der været et ønske om at hæve ejendomsskatterne som sådan så havde det jo været det der havde været lovforslagets formål så havde det været det der havde stået i bemærkningerne men det var
gør diskussionen rigtig tricky er jo det her med at vi har de tre tusind som ikke har betalt grundskyld så har vi de grunde som bliver berørt så har vi husstandene på de grunde og så har vi hele spørgsmålet om
noget med selve lovgivningen at gøre men som har noget at gøre med at folk handler og gerne vil gøre mere ud af det de har ved for eksempel
engang tror at ministeriet foretog men men som kom
kan være vanskeligt at vurdere er hvor mange
den lovændring som den daværende regering
men også at nogle betalte en utilsigtet lav skat
deres grundskyld kan kan tilskrives den her lovændring jeg tror at noget af den stigning folk har oplevet
jeg har respekt for at at begge dele kan virke på samme tid
at det er fair at
anden måde bliver noget underligt noget når lovforslaget er vedtaget med det formål og med de bemærkninger som det blev vedtaget med
at nu skulle ejendomsskatten stige nej det var det
ikke det der var intentionen det der er intentionen
skat af værdien af deres grund så skal de her mennesker også
i forhold til stigningerne fungerer på for de allerallerfleste det vi havde her var jo en meget speciel situation fordi den daværende regering
en given praksis kommunerne havde betalt
baggrund af grundværdi tilbage det blev så til et nyt hul hvor nogle betalte ingen skat og nogle betalte en utilsigtet lav skat og ideen med lovændringen er jo ikke at sige
så skulle det jo have været angrebet synes jeg på en anden måde netop i lyset af at hensigten ikke
at forhøje skatterne hensigten var at lukke et skattehul så synes jeg alt andet lige også at det er rimeligt at man siger at hvis folk skal betale en skat
at pålægge regeringen at fremsætte lovforslag om at kravet om stillerlister afskaffes for kandidatlister der allerede er repræsenteret
lettelse for de kandidatlister der allerede er valgt ind i kommunalbestyrelsen eller regionsrådet for efter forslaget
vil de lister ikke længere skulle indhente underskrifter fra stillere når de ved det efterfølgende valg genopstiller under samme navn det vil dermed kun være nye kandidatlister der skal ud at samle underskrifter
valgbestyrelser i kommuner og regioner vil en sådan afskaffelse af stillerlister betyde en
lettelse valgbestyrelserne vil ikke længere skulle kontrollere om stillerne for allerede repræsenterede kandidatlister opfylder betingelserne for valgret
ikke ud som de gør i dag
fordelene kan netop ikke betragtes isoleret dermed
sikrer stillerlisterne at der i praksis ikke opstår tvivl om hvem der har ret til at repræsentere en bestemt liste
hvem der egentlig kan tegne en liste og dermed også hvem der kan godkende de kandidater der skal opstille for listen til næste valg for eksempel kan uenighed mellem kandidater i løbet af en valgperiode resultere i at en liste
måske endda i to lige store dele hvem skal så
jeg tror vi alle sammen selv om
ro og snorlige ordninger i vores partier kender den type situationer
en fraktion af et landsdækkende parti bryder ud af partiet og stifter et nyt
også her har nogle af os os aktuelle erfaringer med lige præcis det
så være det gamle parti eller det nye parti der har ret til at tegne partiet ved næste valg det kan jo være præcis den samme person den samme valgte men nu tilhørende et nyt parti
af dem have ret til det hvis der er to valgte en som er blevet i det gamle parti og en som er brudt ud og nu er en del af det nye parti
begge to valgt på det gamle partis stillerlister og
får valgbestyrelserne en vanskelig opgave med at afgøre hvem der har ret til at tegne den enkelte liste
vi bare afskaffer stillerlisterne og så er alle glade en anden konsekvens hvis vi afskaffede stillerlisterne
to lister har indgået et valgforbund bliver kun den ene liste repræsenteret med stemmer fra den anden liste det er jo sådan valgforbund fungerer
det skal den liste der ikke blev repræsenteret derimod den første liste kan så at sige løbe både med den anden listes stemmer og samtidig opnå en fordel ved det efterfølgende valg det synes jeg egentlig
kan virke lidt urimeligt situationen kan for eksempel opstå for de landsdækkende partier som har en uensartet lokal organisation
lokale vælgerforeninger opstiller for hver deres liste men indgår listeforbund med de gældende regler om stillerlister
vi skal både sikre at hver enkelt af de opstillede kandidater har godkendt deres egen opstilling
de er blevet godkendt af det parti som de stiller op for
en sådan procedure kender vi også fra folketingsvalg her melder kandidaterne sig enkeltvis hvorefter de enkelte partier skriftligt meddeler hvilke kandidater de kan godkende
jeg ikke sikker på at det vil blive opfattet som en
lettelse hos kommunen eller
måske kan høre hælder vi til at
at jeg svarede på det spørgsmål i indlægget det var
jeg synes er det mest tankevækkende er at
havde argumenter af egen drift men kun gengav hvad han var blevet stukket i hånden af embedsværket
jeg synes det er fuldgode politiske argumenter nemlig at vi over for vælgerne bør kunne stå inde for at
og at den liste som vedkommende stiller op på også er den liste som vedkommende stiller op på
lige haft meget grundige diskussioner om troværdighed omkring valghandling og derfor synes jeg ikke at det er noget stort krav at stille
så forstå at venstre ikke længere er enig med venstres daværende minister herre bertel haarder
ville alt være godt så ville alle have været valgt i hundrede år til kommunalbestyrelserne uden afbrydelser uden undtagelser og
den måde jeg synes der er nogle variationer
jeg oplever at der er partier som bliver splittet opdelt
set at der er mange mange muligheder for
opstille politisk og for at drive på med det man gerne vil jeg er meget åben over for andre måder at gøre det på men jeg synes det må være et minimum at vælgerne kan være sikre på at dem der står på stemmesedlen faktisk gerne vil stå på stemmesedlen og at den liste
de stiller op på faktisk også er den liste som de gerne
af folketinget og deres partier også skulle samle underskrifter hver gang som sagt
er der en proces hvor den enkelte kandidat
anmelder sig og hvor partiet herefter
godkender kandidaterne og på den måde søger man at varetage det hensyn at vælgerne faktisk kan være sikre på at de kandidater der står på listen gerne vil stå på listen og at de partier
også godkender de kandidater det kan man jo gøre på
set også det jeg gennemgik i mit indlæg
afvise diskussionen men for at se om vi kan finde en måde som er
for de partier som ikke opnår valg og for at kunne tage højde for de forskellige situationer der måtte opstå
hvad det så er for en stillingtagen som valgbestyrelsen
et godt forslag og det har vi nu hørt argumenterne for
set heller ikke at det for dem der er valgt vil være lettere ikke at skulle aflevere en stillerliste
set det der var den første halvdel af vores svar på beslutningsforslaget det skal så holdes op imod de hensyn der i øvrigt er til at sikre valgets gennemskuelighed
at man ved hvem det er man faktisk stemmer på
rimeligheden over for de lister der så i øvrigt måtte være
hage sig fast i at lige præcis én løsning er den hensigtsmæssige den er jo under alle omstændigheder bare bedst for dem
så ikke yde noget men dem der gerne vil vælges skal så yde det ekstra
så synlige og tilgængelige at vælgerne i øvrigt
hælder vi til at de hensyn bedst kan varetages med den nuværende ordning men det kan vi jo tage en diskussion om i udvalget
synes bare at det er fair og rimeligt at vælgerne
til at nedsætte taksterne i den kommunale kollektive trafik uden at kommunerne
at støtte det som allerede er hensigten efter vejloven nemlig at kommunerne ikke må lægge fiskale hensyn til grund for betalingsparkering med andre ord må
opkræve en slags skat der er ved udformningen af reglerne givet mulighed for at kommuner
undgå modregning ved at drive hele sin betalingsparkeringsordning
balanceordning det vil sige at indtægterne ikke må overstige udgifterne faktisk er det
på baggrund af den lovændring har fået nedsat sit bloktilskud vedrørende indtægterne fra to tusind og elleve var der bare en samlet modregning på fire million
det skal selvfølgelig ses i lyset af reglernes indfasning og muligheden for fradrag og investeringer men også hvis man ser fremad og det er der jo god grund til
få kommuner og selvfølgelig primært
fra betalingsparkering
altså være tale om indtægter som vil være skævt fordelt
få kompensation for deres handicap på forskellig vis
og som må indgå i en samlet prioritering af udgifterne når en kommune skal få sit budget til at balancere og opfylde lovgivningen som helhed selvfølgelig er kollektiv trafik
det er vel ikke rimeligt at lige kollektiv trafik ikke skal indgå i den helhedsbetragtning
der fås den største effekt målt som at folk faktisk
uden for myldretiden desuden
har regeringen jo sammen med enhedslisten
dansk folkeparti med aftalen om takstnedsættelser og investeringer til forbedring af den kollektive trafik fra to tusind og tolv aftalt at afsætte tre hundrede million
på tyve procent i lokaltrafikken uden for myldretiden der indføres et nyt ungdomskort som gør det billigere og endnu mere attraktivt for unge at benytte den kollektive trafik hvis man har
vil man have gratis kollektiv trafik i hele takstområdet som man bor i og vil kunne rejse til
det handler jo netop ikke blot om at den kollektive trafik skal være billigere dertil kommer også en række forbedringer af den kollektive trafik for eksempel en række
til gavn for landsdelstrafikken og på regionale strækninger og der er lokale investeringer som etablering af den nye metrocityring i københavn og
nye letbaner i henholdsvis ring tre korridoren i københavn og i aarhus senest
prioriterer regeringen jo med forslaget om
en elektrificering af hele hovedbanenettet og markante forkortelser i rejsetiden med tog gennem en meget stor del af de danske byer hvor toget i fremtiden vil kunne være hurtigere end bilen alt i alt kan regeringen ikke støtte
det er ud fra den rimelighedsbetragtning regeringen ikke kan støtte forslaget
må det indgå i den prioritering som kommunen i øvrigt foretager i stedet for at man udnævner et særligt område til at være et sted hvor
kan generere en indtægt som de så kan bruge til den kollektive trafik
er ud fra en rimelighedsbetragtning
borgerne og i forhold til at kommunerne bør foretage en samlet prioritering og ikke have et snævert fokus på at kunne øge øge indtægterne fra betalingsparkering
et overskud som kan anvendes til andre ting
betalingsparkering kan være en fornuftig ting hvis man gerne vil have at folk har en given adfærd
biler ind til til midtbyen i aarhus eller
men parkerer andre steder og benytter kollektiv trafik altså en adfærdsregulering og
kommunerne kan få finansieret de omkostninger
har ved at etablere parkeringsanlæg det synes vi er rigtigt det synes vi er godt men vi synes ikke at parkeringsafgifter skal være en særlig skat på at parkere som så kan bruges til andre ting det være sig i det her tilfælde kollektiv trafik det kunne såmænd være så mange andre ting
slags skatteindtægt som vil være forbeholdt de byer hvor det at parkere centralt er
skal man sige ideologiske vanskeligheder men hvis
kun indføres af en gruppe af lande
det være forbundet med væsentlige problemer sådan er det stadig også efter at kommissionen
at en transaktionsskat indebærer risiko for udflytning af
reduktion i den økonomiske aktivitet det gjaldt det gamle forslag og det gælder det nye
klart at vi følger sagen for kan der findes robuste løsninger på de væsentlige problemer som er forbundet med at indføre en transaktionsskat så er det klart at
for at overveje vores position
som sagt vurderer vi fortsat at en transaktionsskat indebærer en risiko for udflytning af finansiel aktivitet fra lande som indfører en sådan transaktionsskat begge forslag som kommissionen har
på et etableringsprincip og det betyder at der skal betales transaktionsskat når der handles med eller mellem finansielle aktører fra det område hvor man har en transaktionsskat senest har kommissionen
der forpligter landene til at hjælpe hinanden med at opkræve skatter dæmpe men ikke fjerne risikoen for udflytning fra
lande som opererer med skattely det er selvsagt urealistisk jeg forstår
at uanset om man deltager i det forstærkede samarbejde og dermed har en transaktionsskat eller
blive påvirket på lige fod og derfor kan man lige så godt deltage og få nogle penge i kassen lad mig understrege der gælder ikke de samme vilkår for danmark da danmark ikke deltager i det forstærkede samarbejde som hvis danmark deltog
ikkedeltagende lande påvirkes ikke på lige fod der vil være færre handler som pålægges en afgift da danmark ikke deltager et konkret eksempel
danske finansielle aktører indbyrdes handler med danske realkreditobligationer hvad der typisk er tilfældet
må forventes at indebære en reduktion af vækst og beskæftigelse i de lande som indfører
at en transaktionsskat vil mindske likviditeten
transaktionsskat kan gøre det dyrere for virksomhederne at rejse kapital
kan også gøre det dyrere for virksomhederne at foretage en jo ellers
fornuftig risikoafdækning en transaktionsskat kan
betyde øgede finansieringsomkostninger for stater fordi statsgældsmarkedernes likviditet må forventes at blive påvirket negativt
at sikre at lande med svage offentlige finanser får overkommelige finansieringsvilkår trækker en transaktionsskat klart i den forkerte retning
på finansiel aktivitet som den danske lønsumsafgift som er mindre kan man kalde det målt i tabet af aktivitet per provenukrone
lad mig derudover nævne at vi ligesom forslagsstillerne er optaget af at få en sund velfungerende og solid finansiel sektor
finansiel transaktionsskat inden for rammerne af et forstærket samarbejde det vil vi ikke stille os i vejen for
støttede vi på ecofinmødet den toogtyvende januar bemyndigelsen af det forstærkede samarbejde vi udtrykte dog sammen med et antal andre eu lande samtidig en forventning om
kommissionens forslag også tager højde
de politiske drøftelser er endnu ikke indledt alle lande deltager i drøftelserne men kun de deltagende lande har stemmeret vi følger som sagt sagen tæt det videre arbejde skal blandt andet give svar på
række juridiske og økonomiske spørgsmål for eksempel om
sige det lidt på jysk jeg tror ikke at en enighed ligger lige om hjørnet mit indtryk er at de deltagende lande har ret forskellige syn på hvilken form en transaktionsskat skal have og bekymringen
for hvilke konsekvenser en transaktionsskat skal have
vi behandler i dag et beslutningsforslag fra dansk folkeparti om en styrket beskyttelse af personnummeret forslaget går nærmere ud på at personer som har været udsat for misbrug af deres personnummer
skifte personnummer altså få et nyt derudover er det forslagsstillernes opfattelse at regeringen skal tage initiativ til at fremtidssikre personnummerregisteret
hackning det korte svar til forslagsstillerne er at vi deler de hensyn som
misbrug af deres personnumre i helt særlige tilfælde kan få et nyt det at hjælpe ofre for identitetsmisbrug
det er vigtigt at understrege at der ikke er nogen nem løsning når man er offer for den slags kriminalitet
er det vigtigt at finde ud af hvordan vi yder den hjælp der er behov for desværre er tildelingen af et nyt personnummer ikke altid en egnet løsning
og jeg håber at vi kan komme ind på det i dag når der ikke er grund til at tro at det sådan i al almindelighed vil hjælpe at tildele et nyt personnummer
i alle tilfælde er ude hos de erhvervsdrivende at rigtige form for identitetskontrol eller at identitetskontrollen blot er baseret på navn adresse og personnummer
en falsk tryghed for mennesker som udsættes for identitetsmisbrug
er en grænseoverskridende og
er det vigtigt at det ikke bliver en falsk tryghed men en reel tryghed
dermed jo også sagt at det er vigtigt
regeringen at slå fast at det at bekæmpe identitetsmisbrug kræver mere end at fokusere på personnummeret alene det involverer politiet i forhold til at opklare og forebygge de forbrydelser der er forbundet med misbruget
langt langt mindre
er virksomheder som ikke anvender nødvendige sikkerhedsforanstaltninger men alene baserer deres identitetskontrol på et oplyst navn en adresse
kombineres med et krav om samtidig anvendelse af betalingskort eller nemid netop et krav om samtidig anvendelse af betalingskort til hel eller delvis betaling eller nemid
mistillid til nethandel og det skaber også mistillid til virksomheders brug af oplysninger og det er jo sådan set det virksomheder blandt andet skal leve af
helt klar til at se på om forbrugerbeskyttelsen er god nok for ofre for identitetsmisbrug herunder om vi kan gøre mere over for de virksomheder som ikke foretager den nødvendige kontrol af identiteten
den information og rådgivning om identitetstyveri
vil digitaliseringsstyrelsen her i år lancere en samlet portal om identitetstyveri eller måske snarere om hvordan man forebygger at det sker på nuværende tidspunkt
det seneste har der også været fokus på sikkerheden omkring cpr systemet
også over for forslagsstillerne anerkende at vi deler interessen for sikkerheden omkring cpr dermed jo
vi er lige så optaget af det som forslagsstillerne men når man ser på den måde som cpr håndteres på
cpr er underlagt
er med it leverandøren csc danmark indgået en skriftlig
til sikring af at både persondataloven og sikkerhedsbekendtgørelsen iagttages
informationssikkerheden omkring cpr systemet er baseret på en it sikkerhedsstandard som hedder ds fire hundrede og fire og firs den gælder for hele staten
er virkeliggjort for cpr systemet blandt andet ved at csc danmark er kontraktligt forpligtet
csc danmark løbende internettrafikken og iværksætter nødvendige sikkerhedsforanstaltninger i forhold til det til enhver tid herskende trusselsbillede cpr systemet er aldrig siden oprettelsen i nitten otte og tres blevet hacket
synes jeg sådan set er værd at hæfte sig ved når man ser på hvor det ellers er lykkedes for hackere at komme ind og det er som sagt ikke fordi der ikke
sikkerhedsmæssige risikobillede for statens anvendelse af internettet og også varsler
skal der arbejdes videre i cpr
resultatkontrakt for to tusind og tretten er der indsat et krav om at cpr administrationen skal udarbejde en handlingsplan for hvordan cpr
vil sikre en kontinuerlig maksimering af sikkerheden for cpr systemet
deltager også i en tværministeriel arbejdsgruppe nedsat af regeringen
gennemføre en analyse af personregistreringen i danmark analysen skal blandt andet indeholde en nærmere
der kan følge af den måde registrering af grunddata om personer i dag er indrettet på herunder blandt andet cpr nummeret og cpr registerets opbygning
skal efter planen være færdig her til efteråret dermed jo også
afgørende at cpr er sikkert men jeg deler til gengæld ikke bekymringen fordi der som sagt
at sikre fundamentet men også for fremadrettet at sørge for at sikkerheden
femte november to tusind og tolv blev cpr kontorets hjemmeside
anonymous proklamerede på internettet at den var ansvarlig og at gruppen nu var i besiddelse af alle danskeres personnummer
i den nye folketingssamling og jeg håber da bestemt på folketingets villighed til at sørge for at det også kan blive vedtaget