syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
det ikke er det der er spørgsmålet ingen forestiller sig jo at konventionen bare skal stå som den gjorde
dynamisk fortolkning ind ingen forestiller sig jo heller at den fortolkning der så bliver anlagt af dommerne ikke kan være genstand for en politisk diskussion og at der ikke bør diskuteres politisk
jo været foretaget igennem hele domstolens historie og vi hilser
set velkommen at man nu diskuterer om der skal være en øget dialog mellem de nationale domstole og
også på ministerkomiténiveau diskussioner om det her det giver fuldt ud mening
åben dør ind her det viser sig jo at de danske domstole halter efter i forhold til domstolspraksissen
spørgsmål om udvisning og så videre det er ikke domstolen der står i vejen for
de danske domstole kan udvise sådan som blandt andet dansk folkeparti ønsker
sparker en åben dør ind og netop derfor må jeg sige til udenrigsministeren at det undrer mig at danmark i den situation
at gøre præcis det spørgsmål til sin hovedprioritet
at der nok er andre spørgsmål der trænger sig på vi synes det er fint at man kan få den afklaring
brighton men det er ikke det vigtigste spørgsmål af samme grund det
rusland som flere ordførere inde på det der foregår i tyrkiet
kan holde sammen på europarådet sådan som
være den danske regerings absolutte mærkesager og prioriteringer frem for det som jeg mest
indenrigspolitisk fatamorganakampagne
igen vi hilser enhver diskussion velkommen vi synes hele tiden at man skal sørge for at fortolkningen
mig derfor bare stille ét
det helt på det rene vi forstår jo at det
nyskrivning eller åbning af de eksisterende konventioner
om jeg så må sige fortolkningen
en politisk retningspil eller dialog
man hører nogle gange også ordførere fra regeringspartierne der siger
gøre sig selv en bjørnetjeneste med alle de regimer og slyngelstater osv
at man måske brugte kræfterne på de virkelige problemer frem for dem
er forhindret i at være til stede under den sidste del af forhandlingen i dag vi er jo fra radikales side
store tilhængere af det nordiske samarbejde vi synes
var inde på at der er kommet meget god
andre ordførere har været inde på hvor vi har nogle helt unikke kompetencer og i øvrigt en integration af vores elsystemer
promovere den nordiske samfundsmodel
på forsvarsdelen tænker jeg ikke mindst på de humanitære og stabiliserende indsatser som alle nordiske lande
er for dårlige til det er resten af nato i øvrigt også altså de forebyggende indsatser der kommer før en militær intervention og efter en militær intervention og som er forudsætningen for
kan undgå slet ikke at skulle af sted med vores militær
andre gange kan sikre at vi ikke skal af sted igen der
et stærkere samarbejde og dermed sammen gøre sig mere gældende både i nato samarbejdet men også i det europæiske samarbejde selv om ikke alle nordiske stater er med i både nato og eu
jeg så gerne norden blive større i verden og norden blive større i vores sikkerhedspolitik inden for
af sikkerhedspolitikken der er masser af muligheder for
verdens gang i øjeblikket vi er trods alt små økonomier og lande
at enhedslisten vil være med til at sikre at det er et enigt folketing der når vi nu kommer til at skulle stemme for en vedtagelse står bag at de midler som staten måtte spare
i al mindelighed advokere for at det sende et godt signal til de mange borgere derude og
ansatte at hvis vi kommer til en lockout så er vi i hvert fald enige om at øremærke de midler til velfærd
der er for meget bureaukrati der er for meget stress
en dagsorden som interesserer mange partier i folketinget når jeg ikke går mere ind i den dagsorden
dagens forespørgsel jo
i forhold til de igangværende overenskomstforhandlinger og der er det radikale venstres holdning på linje med
er medforslagsstillere til den tekst som et bredt flertal står bag
nogen hemmelighed at det radikale venstres bidrag
forslaget om at tilføje den sidste linje nemlig
om at hvis det skulle komme til en lockoutsituation
vil de sparede lønudgifter for statens vedkommende skulle anvendes til
er glade for at den sætning er kommet med sådan at det nu er en garanti og ikke bare en hensigtserklæring fra regeringens side og jeg kan sige at det også er noget som radikale byrødder arbejder på på det kommunale område rundtomkring i landet og
helt fair men lad os håbe at det ikke kommer dertil og lad os håbe at vi kan få det forlig som de offentligt ansatte
og belønne deres enorme indsats som de danske borgere har fortjent som bruger de danske velfærdsydelser hver dag
og at det derfor er et inderligt radikalt håb at vi ikke
når man kigger tilbage på det forløb der var og i den forstand
eller regeringen direkte i den forstand er der
været en diskussion om finansministeriets indflydelse
og der er det min indstilling det
vedtagelse der går ind på det forløb der måtte komme efter at man har forladt forligsinstitutionen med eller uden et resultat en form for indgriben det tror jeg alle andre end enhedslisten
har gjort os nogle tanker om de forløb der
så er det noget helt andet end at gå ind og blande sig i en eksisterende nuværende igangværende forhandling
vi ikke kan støtte enhedslisten
opfatter som et partsindlæg
at vi ikke ønsker at støtte enhedslistens forslag er hverken et ja eller nej til et indgreb
jeg er bange for at enhedslisten desværre gør lønmodtagerne lidt en bjørnetjeneste her fordi det skaber en usikkerhed som
stilling til det spørgsmål på nuværende tidspunkt
alt må gøres for at vi ikke kommer i den samme situation igen altså at der ikke bliver indgået et forlig det har alle en interesse i
arbejdsgivere og danmarks borgere
for hvis man går skridtet videre som herre christian juhl gerne vil have jeg gør
en stilling som gør
så det er jo en vanskelig balancegang vi er ude i alle sammen vores vurdering er at på nuværende tidspunkt
ikke indgreb vi håber inderligt at den diskussion overhovedet ikke bliver relevant
så får man skabt en motivation på begge sider som er helt nødvendig hvis vi derimod
forhandlingssituation så synes jeg man tager luften ud af forhandlingerne om
og kommunen har enorm betydning for vores hverdag og
den velfærd som borgerne oplever ansigt til ansigt med vores pædagoger vores lærere vores sundhedspersonale
plejehjemsplejere og så videre
tema det er også et omfangsrigt og svært tema som flere af mine forgængere og kollegaer allerede
være svært at skelne sådan traditionel ledelse og personalepolitik
i form af regler og kodeks som de skal leve op til og selvfølgelig også de ressourcer vi beslutter at give til og og for deres virke
jo ret indlysende når man følger debatten over de forgangne måneder
grunde til at vi er nødt til at gøre det bedre for de offentlige medarbejdere end vi har gjort i de forgangne år som mange har været inde på
er der ingen tvivl om at mange offentlige medarbejdere føler at de er pressede i deres hverdag at de har svært ved at
de skal levere til borgerne og som borgerne forventer der er en stigning i antallet af stressramte der er også flugt fra nogle typer af stillinger der er ganske store udfordringer
at der er én forklaring på det
utvivlsomt tale om en kombination af
lægge for mange snærende bånd for meget bureaukrati for meget kontrol og detailstyring i stedet for god ledelse ned over de offentlige medarbejdere og endelig er der selvfølgelig også flere steder hele diskussionen om ressourcemangel
og der skal sættes ind på alle områder og det bliver vi nødt til at have en helt fordomsfri debat om i den sammenhæng synes jeg det er vigtigt
enkelte institutioner styrelser eller ministerier det er i bund og grund et politisk ansvar at vi står i den situation vi står
sørge for at det bliver bedre det andet forhold jeg
at vi er i en helt ny økonomisk situation
for mange arbejdsløse og de reformer vi gennemførte i den periode handlede i vidt omfang om at få folk i beskæftigelse helt tilbage i nitten firserne havde vi en enorm statsgæld og et underskud
forbrugte
en ny men voldsom udfordring nemlig mangel på mennesker mangel på kvalificeret arbejdskraft både i den offentlige sektor og i den private sektor og derfor er det måske også tiden at spørge os selv
kan gøre for at holde på de gode medarbejdere vi har
sørge for at de har lyst til at arbejde længere tid i den offentlige sektor
det betyder også at vi må finde nye redskaber frem fordi det primære problem i dag ikke er at finde milliarderne til for eksempel at ansætte flere pædagoger
problem er at vi mangler fire tusind pædagoger og det at sætte et forøget måltal på det løser ikke det problem så også af den grund tror
diskutere hele problemstillingen med den offentlige sektors medarbejdere i perspektiv så tak for
give anledning til den her diskussion vi når kun lige at kratte i overfladen i dag
og høje ambitioner om at blive fuldt selvstændige som understøttes af et samarbejde med danmark og færøerne også om at tiltrække
inde på jo vil blive mere tilgængeligt i kraft af klimaændringerne og med endnu større muligheder for handel transport
udvinding af råstoffer og så videre og så videre
men der er jo altså også dage hvor man vågner op og tænker glasset er ikke
påfaldende ligegyldighed for de fleste danskeres vedkommende vi har det ikke på skoleskemaet vi har det ikke tæt nok under huden i vores daglige politiske
for vores land vores kultur og vores muligheder udenrigspolitisk vores økonomiske potentialer og så videre og i grønland
står det ikke meget bedre til for der taler man godt nok meget mere om danmark end vi taler om grønland og færøerne men det er ikke nogen speciel rar tale der er det er ofte en meget negativ tale
historiske hangs
danmark man ønsker at frigøre sig så hurtigt som muligt og synes at danmark er arrogant
det blokerer jo for den første oplevelse det blokerer for at udnytte de mange
og potentialer som de her tre småstater tilsammen kunne have i globaliseringens frådende hav når man kan holde begge taler både den positive og den
rigsfællesskabet er
begge historier har noget sandt i sig derfor synes jeg jo at dagen i dag handler om
til gavn og glæde for alle tre dele af rigsfællesskabet
falde i grøftegraveriet hvor vi bruger vores ressourcer og vores politiske kræfter
vi har været igennem de klassiske diskussioner om
skal være så svært at lave en investeringsfond der kan bidrage til nye bæredygtige investeringer der kan udvikle
grønlandske og færøske økonomi
i øvrigt kan bane vejen for større økonomisk selvstændighed og dermed også
vi har også diskuteret historien og det ansvar der
eksempel i form af få ryddet op på de amerikanske baser vi har været igennem hele sprogdiskussionen som jo har været en grønlandsk diskussion i mange
det er meget enkelt det er rigtigt at ansvaret ligger
flere år jeg følger den debat jo mere
at se anden løsning end at man er nødt til at lære alle tre sprog som debatten i dag
er en stor befolkningsgruppe der kun taler dansk
også derfor at alle danskere lærer at tale engelsk vi kan desværre ikke forvente at der er så mange
når nu den nuværende arktiske strategi udløber om ganske kort tid om halvandet år
jeg har det som mange andre der har været på talerstolen i dag at jeg ikke har noget ønske om at rigsfællesskabet skal slutte eller at
færingerne eller grønlænderne skal løsrive sig
forståelse for at der kan være den selvstændighedstrang
rigsfællesskabet som giver grønland og færøerne hvis de ønsker det større selvstændighed for det er jo
de landes og folks ret men jeg er omvendt fuldstændig overbevist om at den korteste og mest lige vej til reel selvbestemmelse også økonomisk selvbestemmelse sådan set nok går gennem et stærkere samarbejde et
samarbejde mellem de tre dele med fuld respekt mellem delene jeg kan tage fejl men jeg synes det er forsøget værd at få en diskussion
respektive lande og kulturer ved at gøre det sammen i stedet for hver for sig
det skal blive for teatralsk at sådan som verden udvikler sig i øjeblikket rundt om rigsfællesskabet
godt nok svært ved at se at vi kan finde
end ved at vende os mod hinanden i stedet for væk fra hinanden så det skal være en tanke
både dem der kommer nordfra i rigsfællesskabet og sydfra vil gå og overveje lidt og måske også statsministeren altså
tager fat på en ny arktisk strategi
alle grønlandske partier af betydning tilkendegiver
selv kan være med det er så rigtigt
forskellige forestillinger om det gode liv jeg tror nu også at der er mange refleksioner i danmark over hvad det gode liv
i men en ting har vi jo tilfælles og det er at vores samfund forandrer sig med en rivende hast bare
er vel næppe relativt mere voldsomt noget sted end i grønland hvor tilflytningen til nuuk jo går meget meget hurtigt og er ved at skabe en helt ny dynamik
i grønland eller danmark er hjemtaget eller ej så påvirker vi stadig væk hinanden i det område og vi kan løfte
forhold til socialforvaltning uddannelse sikkerhed bedre hvis vi gør det
et skelet der er selvstyreloven
set har hele den formelle ramme
udvide og styrke grønlands reelle selvstændighed
og det vi mangler på mange områder synes jeg er at få sat kød på det skelet altså at få gjort det klart hvad
på de her forskellige områder og hvordan vi
jeg tror ikke at der er noget andet ønske fra dansk side end at inddrage grønlænderne og færingerne så meget som
bor i grønland og modersmålene i grønland er jo grønlandsk
grønlandsk som modersmål og der er et stort mindretal der taler dansk og derfor vil det
jo alle tre dele men det der er forskellen er selvfølgelig at der er sprogstammerne også lidt mere ens
og dansk til gengæld kan man sige at taler man først dansk
indien taler langt langt de fleste mennesker mindst tre sprog nemlig deres lokale sprog deres regionale sprog og deres nationale fællessprog som så er
som alle er nødt til at kunne tale for ellers kan ingen tale med
grund til at være lige stolte af det
personligt var jeg selv ret
at læse om hvordan hele camp century
af den daværende statsminister det var så ikke kun grønlænderne skulle
det danske folketing og udenrigspolitisk nævn heller ikke
nemlig mit eget
man skal også bare huske på at mange af de beslutninger der i dag forekommer som helt vanvittige i datidens lys var
på det tidspunkt hvor mange af de her ting skete oplevede man jo at alternativet til at makke ret over for amerikanerne
var en sovjetisk invasion og man havde ikke bare sin egen
sikkerhed og færingernes sikkerhed og
uden at jeg skal gøre mig helt klog på
så hemmeligt som man gjorde men jeg tror at man har gjort det
så må sige fordi man mente den rigtige beslutning at vi i dag nogle gange kan se at
set at hvem som helst kan bør og skal kunne kunne byde ind men hvis der kommer til at ligge en form for finansieringskonstruktion
grønland og færøerne jo to meget forskellige samfund på utrolig mange områder geografisk geologisk kulturelt sprogmæssigt
kanter økonomisk og politisk så alene af den grund kan
derudover er det jo også rigtigt men det synes jeg så egentlig gælder både færøerne og grønland
folketinget jo meget fint illustrerer ligesom der ikke er
og ligesom vi i det danske folketing i øvrigt også har forskellige nuancer og holdninger til rigsfællesskabets fremtid det skylder man selvfølgelig at sige og det er jeg glad for at
rent faktuelt er en ret unik konstruktion
den ene side holder man sammen
muligheden for at styre sprogmæssigt og så videre
også rigtigt som ordføreren siger
blive bedre altså det kan altid udvikles der er altid potentiale også for at fremme en større selvstændighedsfølelse reelt
vigtig del af det unikke i den konstruktion at vi kan begge dele
jeg kigger på verden i dag og de udfordringer vi alle sammen står med
til krig og ødelæggelse forskellige steder og ustabile regimer
have større glæde af at stå alene
at slå pjalterne sammen med andre lande som
måske også en demokratiforståelse og tradition som minder meget om vores egen og selv om jeg godt ved at der er store kulturelle forskelle og opfattelser af det gode liv
kommer til nogle af de mere fundamentale ting lighedsbegrebet ligestilling
har vi jo meget glæde af at være
rigsfællesskabet og blive en selvstændig stat
vil være et flertal i det her folketing
så vil indstille en revision af grundloven hvis det ønske måtte komme på bordet ønsker jeg at det skal komme og vil jeg arbejde aktivt for at det sker nej for jeg ønsker ikke at det sker men jeg vil
som et flertal på færøerne eller i grønland
i folketinget kan være imod at gøre det lettere for de mennesker der kommer til landet for at gøre en tjeneste for det danske samfund og for at bidrage og som gerne vil
og gør det endnu sværere det fatter vi simpelt hen ikke kan være i nogens interesse i hvert fald ikke i det danske samfunds interesse derfor har vi så ud over
som bare går ud på at komme den
også har været meget fremme i medierne og som jeg ved har en meget stor konkret betydning for landets klassiske
symfoniorkestre det er simpelt hen et forslag der
der træder til for at hjælpe et sygdomsramt
blive straffet fordi de går ind som vikarer
sådan nogle orkestre er ret sårbare over for sygdom
det måske er et område hvor vi på trods af den uenighed der er generelt kunne blive enige om at vi her har en interesse i at
minoritet men trods alt en del af danskerne for hvem
at symfoniorkestre i hele landet får mulighed for at
er jo helt afhængigt af at der kommer folk fra udlandet og har lyst til at spille
meget meget svært at se hvem det kunne genere
tilbage med et lovforslag og på den baggrund trækker vi ændringsforslaget
grundlæggende dilemmaer vi står med her når vi har at gøre med et tyrkisk regime som mildest talt ikke bevæger sig i den rigtige retning og ikke altid gør det som vi synes
hvis man rent faktisk gennemfører det
det jo have dramatiske konsekvenser for
i øjeblikket de allersvageste af dem er dem faciliteten
mange sammenhænge men at gøre det ved
at milliarder af kroner skal investeres i
og grænsehegn osv er taget fra den såkaldte tiltrædelsesbistand
så jeg kunne forstå hvis man ville indstille førtiltrædelsesbistanden altså ikke
vil fjerne eller suspendere den fremtidige udbetaling der bliver givet gennem faciliteten og som vi
give syriske børn en undervisning de ellers ikke ville få altså
et svært men utrolig vigtigt tema ind i folketingssalen til en
lad mig starte med at sige at i radikale venstre bakker vi op om den aftale der er indgået mellem eu og tyrkiet
tyrkiet hjælper med at håndtere en meget stor gruppe flygtninge fra dets nabolande mod at eu
herunder at sikre humanitære forhold for de meget store flygtningegrupper som jo ikke alle sammen kan tage andre steder hen end tyrkiet
rigtig mange gode elementer i den det som jo
sige at den aftale ikke bliver fulgt til punkt og prikke hverken af eu
som lever under kummerlige forhold på de græske øer og ikke kan få afklaret deres sag
man skubber på men jeg håber han også
danmark og hele taget forsøger at få noget til at ske
i et limbo dernede
en stadig mere problematisk
få en fornuftig dialog og et fornuftigt samarbejde med præsident erdogan og hans regering der på mange leder og kanter skaber store udfordringer det der så er dagens tema
politik i overensstemmelse med international lov og menneskerettigheder
den her facilitet jo finansieret ud over den normale humanitære bistand
at i den virkelige verden vil en opsigelse af den aftale ikke betyde at så kan eu bare
og det betyder derfor også at hvis danmark havde held til at opsige den her aftale
gå glip af mange milliarder
at hvis man opsiger aftalen
for flygtningestrømmene mod europa jeg er ikke sikker på
fordel dels er det en farefuld færd over middelhavet
at europa ikke er beredt til at modtage det kvantum af flygtninge endelig kan man så sige jamen bør man
det så går ud over flygtningene selv om det har uoverskuelige konsekvenser for europa bør man så
og der må jeg bare sige at der kan jeg finde på mange
hvis formål er at lægge pres på den tyrkiske regering
set været inde på vi har aldrig støttet en suspension
med tyrkiet vi har sagt man kunne overveje at tage en pause eller endnu bedre man kunne overveje at opstille nogle mere specifikke betingelser for nogle af de økonomiske fordele som tyrkiet har af de igangværende forhandlinger
som også er blevet nævnt i dag man skal jo bare hele
tager et af de her skyts op og jeg er
at diskutere om ikke man skal gøre det
egentlig man så gavner
som kæmper for at få et
at tyrkiet kan gå en anden vej end den som erdogan
som erdogan fik der er en stor og levende opposition i tyrkiet jeg er afsindig optaget
og gøder den og ikke det modsatte og derfor kan vi også tilslutte os den vedtagelse som er blevet læst højt og som vi finder klogere end den
folkeretslige i aftalen det er jo kommissionens juridiske tjenestes egne vurderinger at den her holder sig inden for konventionerne ligesom det er det danske udenrigsministeriums
det er selvfølgelig det jeg henholder mig til men lad mig sige ligeud at det
vi synes at alle dele af det der foregår overhovedet er behagelige at kigge på det er heller ikke fordi
man sige ansvarligt over for flygtningene bare at opsige aftalen så enkelt synes jeg ikke valget er tværtimod føler jeg mig ret overbevist om at konsekvenserne af at sløjfe
er en illusion så vil jeg gerne sige om finansieringsspørgsmålet jeg er helt opmærksom på de igangværende forhandlinger jeg synes også man skal bede de enkelte stater
at man her kan anlægge forskellige skøn
altid sådan at jura er bøjet i neon derfor
tror jeg også det er så besværligt at man ikke med sikkerhed kan sige at kommissionen har ret eller at kritikerne har ret jeg tror absolut begge sider har en pointe jeg vil sige det
jeg føler mig rimelig overbevist om at hvis det endelig kommer dertil
ikke overbevist om at jeg stadig væk synes at
man skulle kopiere aftalen til andre områder
der er meget forskel på de lande vi taler om her fra tyrkiet til libyen til marokko osv så det kan man ikke bare gøre
er eus egen i citationstegn rigsrevision selv på banen for at undersøge
her område når jeg svarer sådan lidt vævende
det var noget af det der blandt andet skulle undersøges af
så må sige eus rigsrevision men
har intet som helst ønske om andet end fuld klarhed
sker i eu for at forsøge
få løst op for den knude og få afklaret de menneskers skæbne jeg ved at
bidraget med sagsbehandlere
vi synes det er vigtigt at der er én statsrevisor der principielt set kan rejse en sag hvis det er nødvendigt vi har heldigvis kun oplevet det
hvert fald relevant og man kan da godt forestille sig det er relevant og derfor havde vi helst set at man havde den mindretalsbeskyttelse
at støtte det samlede forslag fordi
vi selvfølgelig bakker op om statsrevisorinstitutionen som
at man vil stoppe de to procents
at stille krav om to procents effektivisering
og nu er det så landbrug og transport som det handler om
en slags grøn revolution
skal ske inden for få årtier
nu og det kræver altså at vi også kommer
tusind stillinger uden for de store byer
er behov for at holde hånden under alle ungdomsuddannelserne ikke mindst
især uden for de store byer så hvorfor
uden for de store byer så
på alle landets gymnasier produktionshøjskoler universiteter og
der fra dag et har et arbejde leverer penge til statskassen
uddannelser som venstre desværre
skære på år efter år år selv om vi ved det rammer allerhårdest uden for de store byer i landdistrikterne
at venstre mener inderst inde
og det skal vi have finansieret det kunne vi så for eksempel gøre ved
invitere noget mere kvalificeret arbejdskraft til danmark fra udlandet
at hjælpe og
finansministeren måske synes det han skal også sidde
hvad det egentlig er at partierne hver især føler for hvad og hvem det er de vil prioritere
er her vi kan se de forskellige retninger
medmindre man vil lave nogle flere
hvis man ellers står den igennem får man indtryk af
helt kort vi føler for vores børn og unge det er vores børn og unge vi gerne vil prioritere i den her finanslov og derfor foreslår
til vuggestuer og børnehaver så vores børn kan få en god opvækst med leg glæde og omsorg vi foreslår
til den danske folkeskole sådan at de kan få
så vi kan få flere penge til den åbne skole
vi at fordoble den pulje som regeringen har afsat til klimaindsatsen
vil hver enkelt af de fem tusind fra dag et de kommer ind i danmark jo have et arbejde levere penge til statskassen og det vil sammenlagt give en milliard
at give til vores børn og unge vi foreslår også
som er foretaget i beregningen af bilernes udledning af
skal betale mere det synes vi altså er helt tosset både for klimaet men også fordi vi synes de penge
milliard kroner kunne bruges bedre hvis
i vores vuggestuer og daginstitutioner i vores folkeskole
hjælpe dansk erhvervsliv med at få mere kvalificeret arbejdskraft
og uddannelse med det kryds har vi nemlig også taget højde for
som det vil medføre bliver modsvaret af en større kapacitet og flere mennesker på arbejdsmarkedet radikale venstre vil den retning for danmark som vores børn vores unge og vores erhvervsliv ønsker og det store spørgsmål
om der er tale om egentlige sundhedsydelser eller om der er tale om supplementer til det man kunne kalde almindelig pleje
jo kigge på det som en samlet helhed
en fair fordeling kan man sige af de udgifter der skal ligge mellem regioner og kommuner og for at kunne tage den debat ordentligt synes
brug for et overblik over hvor stort problemet er hvor meget kan man sige
er blevet pålagt de så forsøger at hente ind via private midler
anbefalingerne og som også binder regeringen lidt mere
konkrete forslag til reduktioner end den nuværende klimalov gør men der er jo mange håndtag i den lov vi allerede har
være med til at lave en mere ambitiøs klimalov
grønt superministerium vi vil også gerne lave et nyt grønt bnp der er alt muligt vi gerne vil lave alt det alternativet også har foreslået men det vigtige for os
landbrug og transport og det er det vi gerne vil bruge kræfterne på men
landbrugsstøtten i en retning der fremmer klimainitiativer
med den trepartsaftale der er blevet indgået og med den nye form for integrationsindsats som vi har gang i
i arbejde end vi er vant til på ganske kort tid jeg mener
allerede nu og hvis den tendens fortsætter ender det jo med at være en løsning på et problem i stedet for et nyt problem
at vi gør integrationen bedre stiller de rigtige krav laver danskundervisning fra dag et betragter de her mennesker som ressourcer der skal
spørgsmål om vi kan gøre det bedre
som eu gennemfører og som faktisk virker og
er grænser for både hvor meget europa og danmark som land kan absorbere selv om vi selvfølgelig også
så der er da en klar grænse men hvor den grænse ligger afhænger enormt meget af hvilken integrationsindsats vi laver og derfor er min pointe
er muligt mig bekendt er det i øjeblikket godt halvfjerds procent af ikkevestlige indvandrere og flygtninge som
så jeg da gerne komme endnu højere op til de
er gået en krone fra hverken de ældre eller fra uddannelsesområdet i danmark i den anledning men som jeg også sagde
samlede tilstrømning til europa er faldet med fem og halvfems
ellers vil jeg tillade mig
det danske regelsæt så i sig selv også har en virkning
der så kommer stadig væk fordeler sig som asylansøgere dem af dem der måtte
gengæld også gerne medgive vi lægger vægt på at vi ligger på samme niveau som resten af europa vi synes ikke vi skal være slappere end resten af europa
går op i og ikke noget af det er ultimativt
miljø og klima hele integrationsområdet
vi helt sikkert ikke bare per automatik
og så må vi jo se hvordan vælgerne lader mandaterne falde og hvem der kan levere mest på de tre områder vi synes ikke
leverer den retning for som vi ser spillet bliver regeringen trukket
nuværende regering vi ønsker en ny regering og det er derfor at vi giver mette frederiksen chancen til en start
fjernvarmemarkedet og meget andet der skal gøre os klogere på
og hvordan vi bedst kan fremme det det afhænger jo også
at de folk der ikke kan eller
har været så mange år på arbejdsmarkedet
netop for at de nedslidte
have et system hvor vi altså på den ene side giver den nedslidte gruppe mulighed for at gå tidligere på pension
og komme ud over status quo
en større forskellighed i
det er ikke nogen enkel opgave at lave det system
sunde og raske og bedst uddannede og
vidt jeg forstår
gerne vil efter to tusind og tredive tager vi jo
en krone til hverken uddannelse eller ældre eller sundhed eller noget andet og det tror jeg ikke vil være radikal politik
der er for at holde pensionsalderen på otte og tres
så vi er meget glade for den aftale
problematik med de mest nedslidte det er et hul vi gerne vil
og de penge synes vi bedst kan komme
sket det glædelige at vores levealder er steget meget mere end vi troede to tusind og seks tre en halv år mere i gennemsnit skal vi alle sammen blive
end regeringens initiativer gør
til klimaforhandlingerne her i efteråret og jeg vil gerne give tilsagn om at ligesom vi var med til at løfte regeringens energiudspil til et rigtig ambitiøst
hvordan venstre kan få sig selv til at fortsætte grønthøsteren på vores unges uddannelser det rammer jo med kirurgisk præcision hårdest
landdistrikter der i forvejen har svært ved
ungdomsuddannelserne erhvervsskolerne og gymnasierne men også
venstre ønskede ifølge vores beregninger svarer det til at
at stille vores uddannelser kvalitativt svagere
et tidspunkt hvor vi aldrig har brug for
at vi får flere udenlandske medarbejdere ind og hjælpe på de danske
i statskassen fra dag et de kommer ind
starte med at sige at hvis der er en ting jeg
jeg ikke fik gjort som udenrigsminister og som jeg derfor vil give
så er det uanset om man kalder det en udenrigsminister eller en arktisk minister eller hvad fremtiden bringer rent ressortmæssigt på det område
vi får styrket udenrigsministeriet på det arktiske
at et område og et tema der har så vidtrækkende konsekvenser
håndteret af så forholdsvis få mennesker meget dygtige mennesker bevares det er ikke for at underkende det arktiske kontor i udenrigsministeriet
få mennesker i betragtning af hvor utrolig store ting vi tumler med nu er der jo faktisk tegn i sol og måne på
vores arktiske indsats det gælder som mange har været inde på hele det sikkerhedspolitiske felt fra redning af
til egentlig tilstedeværelse det gælder jo hele
det eneste kongerige som er medlem af både nato eu og arctic
i hele verden der er måske skulle vi
alvorligt når det handler om klimaet er vi også her en stormagt det er jo i grønland at de væsentligste målinger af klodens forandringer på
vi er en stormagt når det handler om klimaforskning
de største ting vi bidrager med i verdens vurdering af hvor meget og
bliver begået af både danske og grønlandske og færøske og mange andre forskere og specialister også det kalder på øget koordinering og styrkelse så er der endelig hele det økonomiske område flere har været inde på blandt
behovet for digitalisering og infrastruktur i enhver forstand i grønland danmark har valgt
engagere sig mere aktivt i infrastrukturen med lufthavnene det bifalder vi meget fra radikal side vi har også nu gang i en ny erhvervsfond der skal skubbe til udviklinger i alle dele af rigsfællesskabet
gøre det klogt og også gøre det på en
hvordan får vi andre aktører ikke mindst europæiske aktører til at bidrage til de mange private investeringer der skal foregå det er også noget der kræver diplomatisk knofedt og taler for større ressourcer
i det her jeg tror at de vil komme mangefold igen bare for at foregribe
og magt i den nordlige del af kongeriget tværtimod
en større udenrigspolitisk uafhængighed så tror
facilitere den vej uanset hvordan man vælger
dagens opfordring til regeringen at man kraftigt overvejer bemandingen på det her område
hvordan man kan integrere det i de mange andre politikområder som trænger sig på uanset om det er den traditionelle udenrigs og sikkerhedspolitik om det er den europæiske dagsorden eller så mange
skruer op både i grønland og i danmark for
det man kunne kalde den atlantiske stemme i verden eller kongeriget danmarks stemme så tror
udveksle embedsmænd på klimaområdet
deltage i de danske forhandlingsdelegationer i eu
danske embedsmænd der kom op og blev klogere på det arktiske klima
havde vi stor fornøjelse af og jeg kan ikke se hvorfor man ikke skulle kunne gøre det samme på det udenrigspolitiske område
og større indflydelse på de områder
da fru aleqa hammond var landsstyreformand at hvis man skal skabe et større samarbejde på det her område blandt andet
til flere møder og mere automatisk om jeg så må sige deltage i vigtige møder der berører grønland så kræver det også noget forberedelse mellem grønland og danmark
afstemt forventninger og hvad det er man skal prioritere inden for den
videre så jeg tror det kræver flere ressourcer men det gør det helt sikkert på begge sider og også større interaktion det
danske borgere ind i eu systemet lidt ud fra samme tankegang
der foregår dernede for at vi bedre kan påvirke det senere og forstå
at udvikle den private sektor
hilser jeg velkommen og tror jeg også grønland
men jeg hører til dem som mener at når det handler om kritisk infrastruktur det gælder altså
nogle ting jeg kunne gøre om i dansk politik
blandt andet salget af lufthavnen i kastrup til private det var salget af tdcs bredbånd det er noget af det som jeg tror
er noget af det som et bredt flertal i folketinget
hvis man kunne i dag hvorimod det at vi fik lagt vores
man ikke kan beskylde for at bedrive sikkerhedspolitik eller monopolinteresser er en rigtig god ting så når det handler om kritisk infrastruktur
men med de erfaringer jeg har
tror jeg at det i meget vidt omfang handler om at forsøge
opbygge en tillid som på et tidspunkt er gået fløjten
kan ikke se andet end at danmark forstået som den sydlige del af kongeriget har en
grønlænderne og færingerne og dermed også blive klogere og mere kvalificeret på
jeg kan heller ikke se andet end at både færøerne og grønland har
med danmark fordi danmark også sidder i nogle
hvor grønland og færøerne ikke sidder blandt andet i eu og nato
småstat har vi hernede
muligheder for det men som kun bliver stærkere af at koordinere tæt med grønland jeg synes
rigtig meget der taler for at alle parter har en stærk interesse i
men vi ved også at det i praksis har været sværere end som så fordi
der er den rigtige vej at gå ligesom man kan blive uenige i sagen her om
vej at gå og ligesom man kan blive uenige i grønland og færøerne
i et tillidsfuldt forhold nogle gange bliver man uenige
opsøge de konflikter som jeg ellers meget bevidst forsøger at undgå det er jo et kæmpestort spørgsmål der bliver stillet her hvordan håndterer man rusland bedst jeg tror at vi bliver nødt til at
det man kunne kalde en fast hånd over for
vi nødt til at kombinere med det man kunne kalde for en udstrakt hånd til det russiske folk og det omfatter
kulturel udveksling udveksling af studerende
dermed ikke forpligtet på noget som helst som eu måtte have gjort og bliver heller ikke ramt af de sanktioner som rusland skyder tilbage med og på den andet side er færøerne jo ligesom alle os andre interesseret i
og demokratisk udvikling i rusland så
til ønsket fra både grønland og ia om større indflydelse på det udenrigspolitiske område
larsen kunne forestille sig her er det at man inden for de eksisterende rammer om jeg så må sige altså den nuværende grundlov bliver langt bedre til at intensivere samarbejdet og dialogen mellem grønland og det danske udenrigsministerium eller er det en helt ny
man tænker på kunne ordføreren uddybe lidt
men hvilke er det især som
det vil give mening at starte med
at være tilbage blandt gamle kumpaner de første seks år jeg var i folketinget var jeg også trafikordfører men altså som flere ordførere allerede har været inde på
er uopmærksomhed skyld i en tredjedel af de dødsulykker vi har i landet skriver rådet for sikker trafik i deres høringssvar til dette lovforslag det bekræftes også af dtu og af haverikommissionen og uopmærksomhed
i de seneste år hvor brugen af mobiltelefoner computere og gps også
over for at regeringen vil skærpe straffen med et klip i kørekortet frem for
som omfattes radikale venstre mener at
nordsjælland store udfordringer med at komme til tiden
præget af kompleksitet hvor dsb har kørt noget mens svenskernes selskab har kørt
med forslaget bliver det hele kørt af svenskerne hvilket bør gøre planlægningen nemmere og mindre kompliceret
det også være helt afgørende at de passagerer der i dag kan tage kystbanen helt
til lufthavnen fremover
skulle gå over perronen på østerport og komme videre og til gengæld så være mere sikre på at toget rent faktisk
for de passagerer der skal videre til lufthavnen simpelt hen fordi det vil generere flere passagerer
de mellemrum de skal så vil det allerede være en kolossal forbedring for pendlerne i nordsjælland og
skifte i dag men hvordan vil vi sikre
en del af forligskredsen og derfor vil have mulighed for
sige at den andel af spørgsmålet
ikke er helt bekendt med de her forskellige forligskredse da jeg ikke er ordfører på dem men normalt plejer vi da at respektere de forligskredse vi er en del af og vil forsøge at fremme de formål som de to forskellige forligskredse så har haft men nogle gange er det
i hinanden og hvis der så ikke er sammenfald mellem partierne
om at det der har været drivende for os som parti og for vores ordfører jo har været at forsøge at gøre noget ved kystbanens drift som er så utilfredsstillende som den er og som generer tusindvis af
der er det jo sådan at hvis skal gøre noget kommer man til at skulle gøre noget andet end man gør i dag og det indebærer selvfølgelig nogle nye risici
venstre tror vi modsat en række regeringsordførere på at toget rent faktisk har en fremtid toget kan flytte flere på mindre plads end bilen det kan køre hurtigere fordi der ikke er trafik på sporene og så kan folk bruge tiden på noget som de holder af
har vi det også lidt svært med ordet ghetto
som vi tror hjælper til at løfte de områder som vi
har et behov for at blive løftet men altså det er jo når alt kommer til
de to væsentligste årsager til at radikale venstre ikke kan støtte dette forslag
ligger nogle andre steder som er dybt bekymrende synes vi for det første er vi ret overbevist om at det her forslag sådan set vil bidrage med mere bureaukrati
på et område der har brug for det stik modsatte vi er
enige om på tværs af alle partier at vi ønsker forenkling at vi ønsker at gøre det lettere for alle de myndigheder og aktører vi har inden for forskellige områder at gå efter bolden og ikke skulle leve op til en masse procesregler og
at forebygge parallelsamfund som handler om
styrke de socialt udsatte boligområder
set er fra centralt hold at fastsætte nogle nye regler nogle nye processer som alle de aktører der så skal få
ude i virkeligheden skal bruge ressourcer og tid og kræfter på at leve op til i stedet for at de kan prøve
klare mål som vi selvfølgelig skal være med til at sætte her fra centralt hold men med langt større frihed til kommunerne til de almene boligselskaber og til alle de andre i forhold til opfølgning derfor
nærmest pavelig udnævnelse af økonomi
og pålægge alle mulige andre instanser forskellige ting og sager
statistik påpeger at hvis de skal levere de data ind som man beder om
datatilsynet gør opmærksom på er nogle problemstillinger her som gør at man skal være ekstra varsom man kan allerede se for sig
frem og tilbage mellem ministeriet og datatilsynet og kommunerne for at sikre at det overholder
af bureaukrati her jeg troede egentlig at ministerens parti stod for det stik modsatte
det kommunale selvstyre som kl
tvinge kommunerne til at følge disse lovforslag men man tvinger altså kommunerne til at skulle tage stilling til dem
vi bør have tillid til at kommunerne kan igen hvorfor ikke nøjes med at fastsætte målene og så
op til kommunerne og de almene boligselskaber
det spørgsmål som kls stiller i deres høringssvar nemlig
kommunerne der skal pålægges at gøre noget hvis nu de her tre
ministeren eller os herinde der har lavet en lovgivning for eksempel den vi vedtage nu som er overflødig som bare giver mere bureaukrati og som skader formålet
modsatte hvorfor er det så kun kommunerne man må give gode råd hvorfor er det ikke os eller de almene boligselskaber det forstår jeg ikke men vi er
ufejlbarlige og skal ikke på nogen måde kunne anfægtes i vores storhed og selvforherligelse
godt signal at sende til kommunerne det må jeg sige så af alle disse grunde
desværre til at takke nej
her lovforslag selv om vi jo egentlig som mange andre
er med på at der skal ske noget her vi tror altså bare det er en fordel at gøre det
i stram budgetdækning og alle mulige andre
at ministeren kom fra et parti der ønskede færre snærende centrale
frihed og tillid på det kommunale niveau og på det institutionelle niveau til at løse de opgaver og færre procesmål og det her er jo det stik modsatte det
det er flere metoder som vi nu trækker ned over hovedet på de aktører der skal
helt enige om derfor synes
virkelig ejendommeligt argument
at man skriver jeg synes ikke det er nogen stor indrømmelse at man ikke må skabe
jeg virkelig synes at ministeren trods alt ikke helt svarer på kritikken
kommunalbestyrelserne til
tvang undrer mig og det
specifikt ind til det altså hvis det er så vigtigt hvorfor er det så kun kommunalbestyrelserne der kan tvinges til at behandle et forslag
jamen den lovgivning som ministeren har stået for er egentlig heller ikke god vi tvinges også til her i folketinget
procent positiv tilmelding
vi selvfølgelig gerne vil have et ekstra parlamentsmedlem til
parlamentet fra dansk side
en herlig ting at vi får det måske er det den eneste gode ting ved brexit kan
fordi vi synes det er helt naturligt at eu statsborgere der bor i danmark og betaler deres skat osv
for også at stemme til valgene og alle de andre mindre tilpasninger som er blevet nævnt af de andre ordførere
som en beskyttelse af de arbejdstagere der bevæger sig frit over grænserne at
man skal leve op til og som man kan være sikker på holder uanset hvor i eu man man tager ophold
rede for at det måske er lidt mærkeligt at regeringen har valgt at tage
til området end man har haft tidligere på det her ret afgrænsede område det er jo en overkommelig problemstilling så man
hvis der er den bekymring derude at det
på sikkerheden så vi vil da også opfordre regeringen til
ikke gentage alle de bemærkninger og gennemgange af
opmærksom på to områder som vi vil være særlig opmærksomme på fra radikal side det ene er som flere ordførere
hvor store er vores krav til danske virksomheder når det handler
menneskerettigheder i den værdikæde der ligger bag virksomhederne det er noget vi kommer til at diskutere tror jeg ad adskillige omgange i
et så højt ambitionsniveau som muligt men det er også et tema synes vi der egner sig virkelig godt til
hvis vi får de her ting igennem på europæisk niveau over for tredjelande og
også gå mindre ud over dansk konkurrenceevne hvis det er fælleseuropæiske beslutninger derfor kunne
lovbehandlingen her kunne få et tilsagn fra ministeren om at danmark ud over at gennemføre det
i den tid der kommer den samme kommentar kunne jeg næsten være fristet til
med eksport af dual use cyberovervågningsudstyr
lægger op til at regeringen skal stramme praksis i danmark og søge
få en mere restriktiv praksis på europæisk niveau som også regeringen har tilsluttet sig hvad vi var glade for
det her som en del af den implementering af den beretning vi er blevet enige om men
synes det er svært at være uenig
det der står i redegørelsen men jeg synes måske den savner en mere dybtgående erkendelse af de voldsomme skred der sker i
sikkerhedspolitiske situation i disse år
kunne kalde vores sikkerheds og udenrigspolitiske disruption og her tænker jeg især på tre nye vilkår
skal drive
oplevet i verden de forgangne tredive år og som jo vil fortsætte med
tyve år og fordoble verdens bnp på bare tyve år det er en ret vild tanke når man tænker over det den vækst vil jo forandre vores geopolitik vores teknologiudvikling og
så det forrykker også vores muligheder for at få de demokratiske værdier som vi kæmper for til at slå igennem det vil forrykke de militære sikkerhedsmæssige styrkeforhold og
det også indebærer en kæmpe mulighed for hvis den vækst bliver
verdens fattigdom forebygge migrationen sikre klimaet og så videre
prøvet før for mig er svarene
men jeg skal forsøge at gøre det kort også fordi vi er mange talere
den ene er at det aldrig har været vigtigere at sikre et stærkt europa
det er ikke det samme som europas forenede stater det er ikke drømmen om
jeg står og snakker om her nej det er drømmen om et europa der tager opgaven
være en foregangsfigur i den nye verdensorden alvorligt både når det handler om demokrati og implementering af bæredygtighedsmålene
det handler om udenrigspolitikken allerede nu må vi sige for
vi skal håndtere iran og saudi arabien at
vi får samlet eu at det batter noget det gælder også rusland det gælder kina det gælder usa
kunne føre en selvstændig geopolitik
skal have en stemme i den nye
vores sikkerhedsfundament når det handler om det militære er kan vi sige vigtigt men kan absolut ikke
verdensorden vi kigger ind i hvor altså både klima
en stadig mindre selvfølge kig bare på den handelspolitik
den tredje konklusion fører til hvad der så er tilbage til dansk udenrigs
hvis nu man forestiller sig at en stor del af vores geopolitiske interessevaretagelse kommer til at ligge i eu de facto en meget stor del af de store internationale forhandlinger om bæredygtig udvikling
hvad er der så tilbage til
den store verden og i de institutioner som vi så prioriterer her tænker
på ulla sandbæk der siger at
så er det at vi har reduceret prisen på havvind med tres procent på tre år det har forandret hele det globale energimarked og vil
hvor danmark er en stormagt
systematisk at fremme den danske model både demokratisk
miljømæssigt og i enhver forstand kan vi
kommer den vækst buldrende og sagen er jo at det er en ønskelig vækst for den kommer hovedsagelig for de mennesker der har brug for den og som i dag lever i fattigdom men bæredygtig skal den være i en helt anden skala
kendt indtil nu endelig er vi
også et helt unikt land når det kommer til arktis og vores samarbejde
der vil blive dramatisk forvandlet
og vi er det eneste land i verden
medlem af nato eu
arktisk råd på en gang og derfor har unikke muligheder for at præge den udvikling der skal være i arktis både miljømæssigt økonomisk demokratisk og så videre
at tage fat på hvis danmark skal påtage sig et lederskab inden for de områder jeg har skitseret her eller alle mulige andre
i dag kunne altinget fortælle at der er skåret i alt syv hundrede million kroner på den danske udenrigstjeneste i de forgangne tyve år det har alle partier i folketinget et medansvar for
langt de fleste inklusive mit eget spørgsmålet er
tid til at stoppe spørgsmålet er om vi kan blive ved med at kværne videre med
besparelser hvert år
til år to tusind og hvor vi måske mere end nogen sinde har brug for
både i europa men så sandelig også øst vest og syd for os det mener vi fra radikale venstres side og vi
foreslået at tilføre i alt fem hundrede million kroner over ti år til udenrigstjenesten i danmark med henblik på at styrke den danske stemme
set godt kan støtte den første del af lovforslaget som handler om
den socialdemokratiske ordfører og venstres ordfører var inde på
jo noget der gavner klimaet vi har brug for at få flere varmepumper ind i sommerhusene men kunne måske godt designe det
eventuelt diskutere under udvalgsbehandlingen til gengæld har vi det anstrengt med den anden del af lovforslaget som vi egentlig
helst grund til andet end for at tækkes liberal alliances kernevælgere derfor vil vi gerne opfordre skatteministeren til at overveje om man kunne opdele lovforslaget
så vil vi rigtig gerne stemme for den første del og diskutere om vi kunne
er dem der enten er skattelettelser på arbejde
omstilling det er dér vi prioriterer
hvis der skal laves skattelettelser og da det med at gøre det billigere at købe store lystsejlbåde ikke falder inden for nogen af de to kategorier altså enten at gøre det
arbejde eller at gavne den grønne omstilling
en sænkelse af afgifter på det her område simpelt hen fordi der er andre områder hvor vi synes at det trænger sig meget mere på herunder blandt andet en sænkelse af
og elvarmeafgiften for at fremme den grønne omstilling
altså også meget gerne lave skattelettelser på arbejde
som finansordfører for mit parti er
er et område vi ser os bruge rigtig mange penge på jeg synes der er rigtig mange områder der trænger
til vores skatteordfører måtte det også ske på mange andre
komme ind i varmen fra første dag
alle og ikke bare de dyre både det kan hvert fald bekræfte ud fra
godt spørge sig selv hvorfor man så i tidernes morgen har besluttet sig for at gøre lige præcis det det svar kender jeg desværre ikke men det svar jeg kender
om det er der hvor vi har lyst til at
i lommerne for at finde penge sådan umiddelbart og det er det
vi er jo enormt kede af at den her regering har brugt så utrolig mange penge og der snakker vi milliarder og
på at lette registreringsafgifter og lette alle mulige afgifter penge der faktisk kunne være brugt til at lette skatten på arbejde hvad jeg egentlig tror at venstre er
også i bunden og også