syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
dog nødt til at prioritere ressourcerne til inklusionsopgaven i finansloven for to
atten indgår en permanent tilskudsordning til inklusion på de frie grundskoler denne tilskudsordning udmøntes nu med dette lovforslag vi har med finanslovsaftalen forhøjet tilskudsprocenten til de frie grundskoler fra fem og halvfjerds
og atten det er et godt og vigtigt skridt mod mere frihed til familierne af tilskudsforhøjelsen
er afsat en og tredive million kroner til at forhøje rammen
inklusionstilskuddet til halvfjerds million kroner i
og atten og frem efter den gældende og midlertidige tilskudsordning yder staten årligt et tilskud til inklusion på halvfjerdstusind kroner per skole uafhængig af antallet af elever på den enkelte skole danmarks evalueringsinstitut har foretaget en undersøgelse i
femten om inklusion på de frie grundskoler på baggrund af en række ændringer af reglerne for tilskud til inklusion på skolerne evas undersøgelse danner baggrund for den foreslåede opdeling efter skolernes elevantal
selv om det ikke er nyt har reglerne for brugen af internettet til informationssøgning med videre under prøverne som nævnt været uklare den uklarhed
i ministeriets egen vejledning især i matematik på grund af uklarheden har reglerne kunnet fortolkes forkert det vil sige på en anden måde end det var intentionen i forligskredsens aftale fra to tusind og fjorten
bliver implementeret og den har
en effekt i forhold til folkeskolens afgangsprøve som udvikler sig til en egentlig eksamen og det er i den forbindelse at
går vejledningerne igennem og sørger for at præcisere hvis der er
andet for at sikre at vi kunne reducere omfanget af snyd men også for at sikre at eleverne faktisk blev eksamineret i det som faget indeholdt det var gymnasierne for folkeskolen er der ikke tale om
gældende ret i forbindelse med
er tale om en præcisering
og det er beklageligt at det kommer så sent jeg hører også fra mange elever som synes at det er sent men det er altså
at ministeriet gennemgår vejledningerne
tale om nogen lovændring eller bekendtgørelsesændring
skal vurderes på det man selv har gjort og ikke på det andre har gjort det er også derfor
så er det næsten ligegyldigt hvad vi ellers gør for så er det ganske
ikke blander sig i kommunerne har pligt til at stille gratis undervisningsmidler til rådighed i folkeskolen og skolebestyrelserne har det overordnede ansvar for valget af undervisningsmaterialer og skal godkende
skolens undervisningsmidler det gælder alle bøger pjecer film med videre det er den enkelte lærer der afgør hvilke af de godkendte undervisningsmidler der skal anvendes i undervisningen og hvordan
lærere og skolebestyrelser på den måde står for frit
at vælge undervisningsmaterialer ministeriet skal alene forholde sig til om undervisningen lever
formål om at forberede den enkelte elev til medbestemmelse i et demokratisk og tolerant samfund med frihed og
for en selvstændig kritisk stillingtagen til forskellige kilder og synspunkter eleverne skal stifte bekendtskab
i samfundet og lære at forholde sig kritisk til forskellige kilder og diskutere de argumenter der anvendes på gymnasieområdet
jeg ønsker at styrke bestyrelserne skal
blive enige om at skolebestyrelserne skulle fylde noget mere men det er jo så noget vi må tage i forligskredsen i forhold til
ændre den tyngde som de indgår
med andre jeg ser ikke noget behov for at indrette bederum på danske gymnasier erhvervsskoler
ansvar for hvad der foregår i undervisningen men jo også for hvad
uddannelsesstedet bliver brugt til og det som uddannelsesstedet bliver brugt til
oplysningens ånd og i den vestlige dannelsestraditions
ansvar skal forvaltes lokalt men der skal også
fra politisk hold og det er den opbakning
meget mere end nødvendigvis et bederum det kan handle om
og aktiviteter i det hele taget så
forbyde sig ud af det jeg mener at det er noget vi skal bestyrke rektorerne i og
i uddannelsessektoren og hvis elever
tak dansk folkeparti har med b fem og tres fremsat et forslag som pålægger regeringen inden udgangen af
vi derfor nødvendigvis må læne os op ad justitsministeriets vurderinger
vores samfund lovforslaget om bedre rammer for tilsyn med de frie grundskoler skal være med til at sikre at der kun ydes tilskud til de skoler som har tilrettelagt deres skolevirksomhed på at overholde de fastsatte betingelser i friskoleloven det er et rimeligt krav
fagligt niveau der står mål med folkeskolen også i hele deres virke leverer skole på en måde der forbereder eleverne til et frit og demokratisk samfund som det danske
og derfor er dette lovforslag nødvendigt og vigtigt
og jeg ser frem til eventuelle spørgsmål under udvalgsbehandlingen endelig vil jeg sende en tak til dansk folkeparti for vores rejse sammen
til den danske friskoletradition og samtidig er vi opsatte
allerede i kristendommen
at man i klasselokalerne tør tage de svære diskussioner om religiøse teksters syn på eksempelvis kønnenes ligestilling jøder og homoseksuelle jeg har nedsat et dialogforum
ungdomsuddannelserne skal ikke være værdineutrale men skal aktivt fremme demokrati og afvise for eksempel totalitære ideologier det skal signaleres at institutionerne ikke kan være værdineutrale i mødet med
værdier og det er vigtigt at institutionerne forholder sig til kontroversielle emner
enig i anbefalingerne har været sendt i høring hos interessenter ligesom de er blevet drøftet i gymnasieforligskredsen
partier som har forskellige udgangspunkter
vi så er ens er jo i analysen af at der sker kultursammenstød både på grundskoleniveau og
simpelt hen værdier måder at
alt efter det værdimæssige ophav man har så den analyse er vi enige om hvad skal man så gøre jeg er også enig i at elevråd jo ikke bare løser alt det her og det vi så kan mødes om
vi godt kan finde nogle tiltag som kan styrke grundelementerne både i vores grundskole og på vores ungdomsuddannelser og pudse dem af sådan at vi står stærkere
tænker nøje over det før man opretter
man kan se at det også afstedkommer konflikter
skolernes og uddannelsernes kerneopgave
er min holdning og den har jeg kommunikeret klart ud men regeringens holdning er også at det ikke er noget vi skal lovgive om
der er ti initiativer i aftalen blandt andet whistleblowerordningen forbud mod
lever op til friskolelovens friheds og folkestyrekrav der er nedsat en arbejdsgruppe
skal lægges vægt på når nye frie grundskoler skal godkendes jeg synes vi skal lade arbejdsgruppen komme med sit forslag med aftalen fra november to tusind og sytten sikrer vi også at der i sager om
og en række yderligere skoler er sat under skærpet tilsyn med fokus på
og uafhængighedskravet aftalen fra november to tusind og sytten bliver udmøntet i det lovforslag som vi førstebehandlede den femtende marts i
jeg synes med andre ord at man må lade de indgåede aftaler virke før man fremsætter nye beslutningsforslag
er det vurderingen at der ikke umiddelbart er saglige og proportionelle grunde til at forskelsbehandle frie grundskoler hvor over halvdelen af eleverne har udenlandsk baggrund og som i øvrigt lever op til friskolelovens krav herunder friheds og
hvor der blandt andet tages udgangspunkt i elevernes baggrund rejser væsentlige spørgsmål i forhold til forbuddet mod forskelsbehandling i grundlovens § halvfjerds
halvfjerds er det blandt andet fastsat at ingen kan berøves adgang til fuld nydelse af borgerlige og politiske rettigheder på grund af sin afstamning forslaget rejser
til danmarks internationale forpligtelser det vil sige den europæiske
der forfølges det er regeringens vurdering at det ikke er tilfældet med det fremsatte forslag regeringen
ambition om at få sat en stopper for friskoler der modarbejder integration og hele det værdigrundlag som er fuldstændig forventeligt at man driver skole på baggrund af
også taget konkrete skridt
få gjort men der er allerede indgået aftaler om væsentlige nye skridt i denne sammenhæng nemlig så sent som i november to
at de nye initiativer virker
eventuelle nye tiltag selvfølgelig skal være inden for rammerne af grundloven og de internationale konventioner vi er nok den første regering som har gjort en så systematisk indsats for at sikre at friheds og folkestyrekravet overholdes og det vil vi vedblive med at gøre
at man skylder at give aftaler den tid som de bør have
blev udmøntet i det lovforslag som vi førstebehandlede den femtende marts i år
at vi har stået her og lovbehandlet stof som skal ud og arbejde og det er mit ansvar som minister både at vi holder os inden for de forpligtelser vi har
til grundloven og international lovgivning men også at vi gør tingene ordentligt i forhold til de mennesker der skal arbejde med loven derfor synes jeg at det er noget forhastet at komme med det her beslutningsforslag jeg forstår
et beslutningsforslag som tydeliggør intentionen men samtidig
kan sige den langmodighed der gør at vi faktisk kan få de ting
ind i daginstitutionerne al den stund at man laver et greb hvor man simpelt hen hiver flere børn ind i daginstitutionerne
som risikerer at blive svigtet
og lavet en regulering
skal lave
er at vi laver indgreb i forhold til integration som er virkningsfuldt men at vi heller ikke generer borgerne sådan som de er flest så det er baggrunden for det
gælder det beslutningsforslag der ligger på bordet
kollisionskurs med de forpligtelser
hvad det vi skal sikre os når vi giver tilladelse til at en ny skole starter det er en fuldstændig ændring af den måde
friskole det vil man ikke kunne fremadrettet der skal man indsende en en form for ansøgning og den skal så verificeres det vil sige at
starte en friskole hvis man ikke
man sige verificere at man kan leve op
skal til hvis man skal have lov til at starte en fri grundskole det er
jo står i grundloven at man må starte en fri grundskole så det er
er den måde vi arbejder på i folketinget og jeg savner måske også i nogen grad at de partier som er
at der faktisk er en regering som systematisk går ind
en fri grundskole som er defineret
og det er rigtig væsentligt så fungerer de frie grundskoler så
skal være en balance i at alle mulige forskellige typer af forældre skal kunne tilvælge en fri grundskole og det er blandt andet derfor vi har løftet koblingsprocenten det er fordi vi ikke synes
at sidde herinde og lige pludselig
det så er for en type skole de skal levere for så har
at man skal levere skole på et demokratisk grundlag så er det fuldstændig rimelige krav og jeg har
skoler som ikke leverer på den dagsorden
for beslutningsforslag b syv og tres
konkret foreslår i at regeringen inden skoleåret
nitten fremsætter et lovforslag der giver forældre mulighed for egenhændigt at udsætte deres barns skolegang med
og det er et sympatisk forslag regeringen kan dog ikke støtte det
da der tidligere havde været en mere lempelig praksis for skoleudsættelse sendte man i forbindelse med lovændringen i to tusind og otte et politisk signal om at udgangspunktet er at barnet skal starte
en ændring af de nuværende regler kan forventes at medføre at væsentlig flere børn får udsat deres skolestart vi ved at der i en del år har været omkring tre procent af børnene der har gået børnehaveklassen
nuværende ordning bygger på en forudsætning om
og tæt dialog mellem forældre kommune dagtilbud og skole forældrene skal føle sig trygge ved at sende deres barn i skole og de skal føle at deres bekymringer bliver taget alvorligt når de ønsker skoleudsættelse for deres barn
for sygeliggørelse af børn hvis der stilles rigide krav om at barnet skal have en diagnose eller lignende før det kan komme i betragtning til at få udsat skolestart
typisk er drenge der er født sidst på året det kan tyde på at der mange steder netop er er en dialog om børnenes skoleparathed
om reglerne er skruet sammen på en måde så de giver bedst mulig mening for borgerne det vil sige forældrene og eleverne
udviklinger i samfundet blandt andet
kunstig befrugtning og
have en effekt i forhold til det her men min holdning er nu også at man klarer at samle mange
og nogle af dem måske først når de er startet i skolen så er
er også nogle af dem som både socialt og fagligt har nogle udfordringer
af det vi tager fat på i regeringens parallelsamfundsudspil så
jeg jeg vil sige
vi se at der sker en udvikling som
beslutning hvordan man håndterer det her og hvordan man har dialogen med forældrene hvis man ønsker at lave nogle ændringer sådan nationalt
i regering og derfor ved i også at uanset hvad man gerne vil og hvilke hensigter man har og uanset om det handler om forbedringer inden for psykiatrien eller
ofte i forbindelse med finansloven og det kan man jo også gøre i
en dialog der foregår ude i kommunerne
en væsentlig økonomisk omprioritering og igen det
regering jo ændre på de kan også tage det op i finanslovsforhandlingerne
indtil man ændrer på det nationalt og det har vi ikke nogen planer om i regeringen så er det kommunerne der tager den afvejning og det gør
beslutningsforslag b to og halvfjerds
derfor er det vigtigt at vi diskuterer det men lad mig starte med at sige at regeringen ikke kan støtte det konkrete forslag
at gøre det obligatorisk at
gennemføre undervisningsforløb i digital etik og adfærd i folkeskolens udskoling og på alle ungdomsuddannelser
når omkring tusind unge mennesker sigtes for at have delt krænkende billeder
allerede i dag er gode muligheder for at folkeskolerne
undervise i denne problemstilling forståelsen af grænser og rettigheder i
til seksualitet indgår allerede i de fælles mål for emnet sundheds og seksualundervisning og familiekundskab i folkeskolen herunder normer og rettigheder
køn og seksualitet i et samfundsmæssigt perspektiv andre fag giver også muligheder for at dykke ned i problemstillingen
de gældende rammer det
indgår også i forsøgsprogrammet om styrket teknologiforståelse i grundskolen her vil der blandt andet være fokus på undervisning i teknologiens betydning i samfundet
ved digitale teknologier i forhold til ungdomsuddannelserne
og seksten et etisk kodeks kodekset har fået rigtig gode tilbagemeldinger fra sektoren og i februar
danmarks læringsportal regeringen mener at skolerne skal være forpligtet til at arbejde med
men i øvrigt give lokal frihed det er for eksempel også afspejlet i aftalen om en lempelse af fælles mål som der var bred enighed om blandt folketingets partier endnu en gang tak til alternativet for at sætte fokus på det vigtige emne
vi har læringsmål og vi har også i en en forligskreds besluttet at at læringsmålene ikke skal være for rigide
indholdet i fagene og vi kan også sagtens stille materiale til rådighed vi kan også lave vejledninger vi kan gøre mange forskellige ting men det er en bevidst beslutning at vi ikke ønsker at detailregulere ikke på det her område
herunder religiøs hovedbeklædning for elever og undervisere i folkeskolen
lad mig først og fremmest sige at
jeg ikke mener at små piger bør bære tørklæde eller religiøse klædedragter som barn i danmark har man ret til et frit
europæiske menneskerettighedskonvention artikel ni om religionsfrihed sådanne begrænsninger kan kun foretages hvis de følger af lov og er nødvendige i et demokratisk samfund det er kravet om proportionalitet vi her taler
nærmere opregnede hensyn
vi skal løse problemerne med parallelsamfund i danmark og det skal vi gøre uden at vi samtidig undergraver de rettigheder og den frihed vi har
at gribe til handling og det har vi gjort med regeringens udspil
folkeskolen skal forberede eleverne til deltagelse medansvar og pligter i et samfund med frihed og folkestyre skolens virke skal derfor være præget af åndsfrihed ligeværd og demokrati endnu en gang
forslaget og dermed bidrage
det er forældrenes pligt at sende deres børn af sted om morgenen med en en beklædning som gør at de
ikke uligestiller børnene og der slår det jo mig som kvinde at tørklædet gælder pigerne
vigtigt at det er et ansvar som som forældre i danmark har hvis man vælger
har man et ansvar for at sende sine børn af sted
de skal kunne dansk det skal man sørge for at de kan det er ens eget
dem af sted på en måde så de kan indgå i undervisningen på lige vilkår med andre så det mener jeg er et forældreansvar som jeg meget gerne vil
frit og uhindret både i undervisningen men jo
frikvartererne og i al den leg og glæde der foregår der man skal kunne tage med på lejrskole man skal uhindret kunne indgå i
og særlig når vi taler om små piger som ikke er myndige og ikke selv træffer
er det jo forældrenes ansvar at sikre at de kan indgå uhindret i
modvinden er lidt ekstra strid men når jeg er med til
rykke noget og skabe bedre vilkår for flere danskere
er jeg tilfreds den trettende oktober sidste år var en særlig god dag kontoret for efter uger ja måneder med forhandlinger i både medvind og modvind kunne jeg sammen med en bred kreds af folketingets partier gå ud ad døren ved
den trettende oktober landede vi nemlig en aftale om en reform på det forberedende område en reform som vil få betydning for tusindvis af unge mennesker i danmark
reform som statsminister lars løkke rasmussen flere gange har formuleret det
det er den sætter en stor tyk streg under at alle unge unge har ressourcer og
vi tror på alle unge alle unge skal have en chance og uddannelse og job er nogle af de vigtigste faktorer for om man får et godt liv hvor man kan forsørge sig selv de unge har et ansvar for deres egen fremtid og vi har som samfund et ansvar for at vise en klar
ret omfattende reform vi står over for formålet med de fire lovforslag er at etablere et nyt forberedende undervisningstilbud for unge under fem og tyve år og det er det vi kalder den forberedende grunduddannelse eller
nuværende forberedende tilbud for de unge i målgruppen vi laver nye statslige selvejende institutioner på ryggen af de eksisterende produktionsskoler og dele af
vi beder kommunerne om at etablere en tværgående kommunal ungeindsats med den unge i centrum og vi giver kommunerne et betydeligt finansieringsansvar for
nu er tiden kommet til at øge vores ambitioner
og tredive skal mindst halvfems procent af de fem og tyve årige have gennemført en ungdomsuddannelse og det betyder
haft i salen i dag og jeg ser frem til eventuelle spørgsmål under udvalgsbehandlingen
et meget vigtigt mål med erhvervsuddannelsesreformen at hæve kvaliteten i uddannelserne særlig på sosu
sosu hjælpereleverne hjælpereleverne om året sidste år nåede kommunerne og
en af årsagerne til det er de skærpede adgangskrav
skyldes at grundforløbets anden del blev obligatorisk for stort set alle elever det handler formodentlig også om privatøkonomi for en stor gruppe af eleverne der er mange
der uddanner sig inden for sosu området nogle af disse elever har måske allerede stiftet familie og det vil have en betydning for dem om de skal på
nitten jeg forventer at kl og danske regioner vender tilbage efter afslutningen af de igangværende overenskomstforhandlinger søgningskurven er også knækket så det nu er nitten
procent af eleverne i niende og tiende klasse der søger en erhvervsuddannelse men det er ikke godt nok
en større kulturændring at udfordre de unge i deres uddannelsesvalg så de søger mod erhvervsuddannelserne
ikke per automatik vælger en gymnasial uddannelse regeringen har sammen med aftalekredsen allerede igangsat justeringer af reformen og nye initiativer nogle initiativer
er vigtigt derfor har vi også i regeringen et målrettet fokus på det gode og attraktive uddannelser er til gavn for alle både borgerne og de elever der går på uddannelserne
gerne takke spørgerne for at holde fokus på en meget væsentlig problemstilling vi alle har en interesse i som jeg sagde i min indledende tale
arbejdes der intenst hele tiden med at sikre både tilstrækkelig med
der faldt i den her finanslov mener jeg ikke bør have nogen som helst effekt i forhold til frafald når jeg er ude at snakke med sosu elever
i deres uddannelse at der er er nogle undervisere som er opmærksomme på dem og at de kan se et forløb
noget af det her med struktur i uddannelsen tror jeg
som giver mening og som man kan se for sig det er i hvert fald noget af det jeg hører fra de unge
kan gøre med det nuværende niveau det betyder ikke at det er godt nok
får endnu mere lyst til at vælge en erhvervsuddannelse det kan vi gøre
er i gang med at analysere hvilke muligheder der kan være for at styrke erhvervsuddannelserne endnu mere vi kan også gøre det at vi indtænker de praktisk faglige fag endnu mere i udskolingen det har vi lovet hinanden i
den her uddannelse til fordelsuddannelse for det er sådan at fordelsuddannelse
men det er signal til de unge om at her er der nogle muligheder så det er en fuldstændig oplagt ting at gøre i forhold til kortlægningen analysen eller hvad sørensen vi nu vil kalde det
med dansk folkeparti og vi snakker selvfølgelig med vores samarbejdspartnere om hvordan vi skal tilrettelægge den analyse sådan at
til det der gør det og de går ud og undersøger
ser ud med udbud og efterspørgsel hvilke skruer der er at skrue på og så fremlægger
løsningen skal være så hvordan den egentlige kortlægning præcis bliver udarbejdet har vi meget dygtige embedsmænd til
i en periode på et plejehjem et
og det er givende i hverdagen at kunne arbejde med mennesker at kunne gøre en forskel
til borgerne så det kan jeg stærkt anbefale så er det også
at der er kommet meget teknologi ind det har rykket rigtig meget siden jeg var ung
teknologi og moderne måder at håndtere tingene på
og det er en fantastisk mulighed for mange unge man skal også vide at hvis man går ind i
klare sig på det boglige man skal også klare sig på det praktisk faglige men det vil være spændende for nogle unge at gå den vej og vi arbejder hele tiden videre med at styrke euxen
jo sagtens forestille sig at der også er
i uddannelsen der er så er de der jo af en grund det er fordi der er nogle ting vi gerne vil vise de unge mennesker og som vi synes
de forstår derfor må det være op til en faglig analyse hvorvidt man kan bygge om på de elementer der er i
mange gange i historien så har der manglet læger så har der manglet ingeniører og så har
og jeg har ikke det komplette overblik i forhold til hvilke håndtag der ville være de bedste jeg har nævnt nogle af dem og nogle af
endnu viden i forhold til at se
at ændre datoen for hvornår lov om kommunale særlige tilbud om grundskoleundervisning til visse udenlandske børn og unge ophæves sf begrunder forslaget med at antallet af asylansøgere er betydelig reduceret fra to tusind og femten til i
som en konsekvens af det er der langt færre udenlandske børn
sf mener derfor at det er oplagt at fremrykke solnedgangsklausulen i loven fra den enogtredivete juli
og nitten sf begrunder desuden forslaget med at partiet fra begyndelsen af behandlingen af lovforslaget har været modstandere af det blandt andet fordi der ikke er krav
resultatet af evalueringen forventer jeg kan sendes til folketingets
undervisningsudvalg i slutningen af to tusind og nitten af respekt for de kommuner som bruger loven synes regeringen at det vil være mest fair at afvente resultatet af evalueringen regeringen kan derfor ikke støtte forslaget tak
jeg plejer altid at kreditere ordførere der citerer mig korrekt det er en stor glæde og fornøjelse fordi det kvalificerer vores debat
loven indeholder jo en solnedgangsklausul og det synes jeg er rigtig fornuftigt og det synes jeg generelt
slæber rundt på love der ikke længere er relevante
en evaluering og en solnedgangsklausul bygget ind i den her lov så kan vi
og vurdere i regeringen og folketinget hvorvidt vi ønsker at videreføre den lovgivning som
og femten jeg går ind for en stram
de mennesker der kommer til danmark
fordi den både skal evalueres og fordi der er en solnedgangsklausul lagt ind i
i de forhandlinger som handler om
som handlede om at håndtere et specifikt problem i femten hvor der kom rigtig mange asylansøgere de
der bringer i anvendelse jeg synes det ville være fair
til den solnedgangsklausul som også er
andre ting blandt andet en sprogprøve og der er
har taget det positivt ned at vi nu skal have en situation hvor langt færre børn skal starte i skolen uden at have et funktionelt dansk
parallelsamfundspakken som jeg mener bliver
jo vigtigt at man har et godt familieliv og et godt børneliv indtil
kan kommunerne vælge at tilrettelægge deres arbejde på forskellige måder de kan vælge at have modtagerklasser de kan vælge at integrere
at man møder børnene der hvor de er
modsvarer deres forudsætninger og behov
seks og halvfems det giver os anledning til at diskutere indhold og kvalitet af en godt nok lille men meget vigtig del af vores uddannelsestilbud nemlig den særligt tilrettelagte ungdomsuddannelse for unge med særlige behov også kaldet stu
der kan forbedre og kvalitetssikre stuen desuden ønsker dansk folkeparti at vi opretter en tilhørende overbygning til uddannelsen regeringen kan ikke støtte forslaget
til aftalen om den nye forberedende grunduddannelse også kaldet
til at gøre noget ved de enkelte opmærksomhedspunkter som evalueringen peger på
uddannelsen og også kommunernes varetagelse af den det er rigtigt at der er kommunale forskelle ligesom der i øvrigt er
selv om de er underlagt den samme lovgivning det vi
forældrenes indsigt i hvilke muligheder der er er jo blandt andet at lave en stu portal sådan at vi kan synliggøre stu tilbud
helt lige så gode som de bedste kan lade sig inspirere
særligt tilrettelagt ungdomsuddannelse det vil sige at den er individuelt tilrettelagt og det gør det også sværere at lave nogle standarder i forhold til lige præcis den uddannelse så det er en uddannelse som skal tilrettelægges
behov eller handicap og det er kommunen der sammen med familien skal gå ind og sammensætte et forløb der passer til
potentiale og skabe sig et godt liv
meget vigtig del af et frit og demokratisk samfund som det danske
psykiske funktionsnedsættelser er steget meget inden for de seneste år det er en generel samfundstendens og det er et tydeligt udtryk for ønsket om at give også
mulighed for at debattere den her sag
jens henrik thulesen dahl for at holde fokus på en meget væsentlig
vi skal sikre at alle personer og også personer med handicap får mulighed for at
potentiale og at skabe de bedste muligheder for at få et godt liv
flere unge vælger en erhvervsuddannelse der er gode beskæftigelsesmuligheder der er adgang til gode
og unge med funktionsnedsættelser skal også have mulighed for at være en
erhvervsuddannelsesreformen fra to tusind og fjorten har fastsat et mål om
mange der skal vælge en erhvervsuddannelse direkte efter niende eller tiende klasse
og tyve det skal fem og tyve procent af eleverne vi skriver to tusind og atten der er således kun to år til
med eventuelle overvejelser om at flytte tiende klasse til erhvervsskolerne vil naturligvis skulle behandles i forligskredsen om tiende klasse men som sagt er det ikke noget som regeringen har
som ordføreren også sagde fru anni matthiesen fra venstre
også lederen af socialdemokratiet
jeg synes de lyder spændende det er klart at skal vi til at diskutere hvordan flere unge kan vælge en erhvervsuddannelse så må vi også regne med
skal kigge på hvilke strukturelle muligheder der er for
her to store klassisk regeringsbærende partier
kan gå til det her område men de analyser er ikke færdige og der ligger således
og regeringen har i hvert fald ikke eftersom vi slet ikke har
noget på det her område så det bliver en meget hypotetisk debat
der har foreslået en centralisering af tiende klasse
omkring de unge som gerne vil have en praktisk faglig uddannelse
hvis man på et tidspunkt måtte forestille sig en eller anden
fordele og ulemper men jeg vil gerne appellere til herre troels ravn i
til at tænke med sit eget parti
erhvervsuddannelserne i deres arbejde med at skabe en mangfoldig ungekultur
og tyve skal vælge en erhvervsuddannelse direkte efter niende eller tiende klasse
procent af eleverne fra niende eller tiende klasse
stadig for få region nordjylland er helt
forhold til at trække gennemsnittet op da søgningen i regionen
med det højeste gennemsnitlige søgetal det skal sammenlignes med at der er kommuner for eksempel i nordsjælland hvor under fem procent af eleverne fra grundskolen søger en erhvervsuddannelse
en større kulturændring at udfordre de unge i deres uddannelsesvalg så de søger mod erhvervsuddannelserne og ikke per automatik vælger en gymnasial uddannelse en vigtig brik i at ændre søgningen er muligheden for at gennemføre uddannelsen som en
indgået aftale om at følge udviklingen på erhvervsuddannelsesområdet tæt med henblik på at vurdere om der er behov for at iværksætte yderligere initiativer for at styrke erhvervsuddannelserne
faldende tilgang samlet set regeringen har derfor besluttet at igangsætte en analyse af søgningen til erhvervsuddannelsesområdet herunder kommunal variation i søgningsmønstre samt
tusind og seksten blev indført fordelsuddannelser som er uddannelser hvor der er særlig gode muligheder for at få praktikplads og job vvs energiuddannelsen er både i to tusind og sytten og to tusind og atten udpeget som fordelsuddannelse
kort årrække hvor der har været det her to procentskrav
man også kan tiltrække elever til de muligheder der er
kommer fra andre områder måske er der elever som
fordelsuddannelserne i jeres område
deres rette navn
i den samtale vi har omkring
anskueliggøre over for eleverne at
børneliv hvad er det gode ungdomsliv
er nogen grund til at vente på en kommission
i gang det gode børneliv var et af de fire parametre jeg satte særlig fokus på da jeg tiltrådte som minister i arbejdet i kvalitetsforum for folkeskolen
der er i høj grad grund til at sætte fokus på dette emne høje krav til børns forandringsparathed både hjemme og i skolen sætter børnelivet
af de vigtigste forudsætninger for et godt børneliv er nemlig klare rammer og strukturer både derhjemme og i skolen sådan er det
sådan har det altid været men jeg mener at man i nogen grad har glemt netop det man forbereder nemlig ikke
tryghed og nærvær også når det ikke er til stede
aldrig skabe god trivsel blandt børn og unge ved kun at se på hvordan de har det mellem otte og femtende men når det så er sagt
er alle dagtilbud folkeskoler og ungdomsuddannelser forpligtet til at sikre en god trivsel men hvad der skaber god trivsel
jeg mener eksempelvis at modsætningen mellem faglighed og trivsel er
at karakterer skulle være dårligt for trivslen helt i hegnet skolen skal være et trygt sted hvor
engagere sig i aktiviteter uden for skolen derfor har jeg sat
og jeg mener at det at vi har fået skabt nogle usikre strukturer omkring børn og unge er medvirkende til at skabe mere usikkerhed angst og mistrivsel det gælder både hjemme
forsøg med hundrede procent projektundervisning som man laver i den bedste mening fordi man gerne vil udfordre børnene gøre dem til fremtidige innovatorer men det det også gør er at det kan skabe
udfordrende mentalt miljø for børn og unge som har brug for at vide noget om hvad der skal ske hvordan er min hverdag hvad kan jeg regne med det er en fuldstændig almindelig forudsætning for børns måde at opbygge deres verden på
så hvis man skaber flydende strukturer
er bare et eksempel så mener jeg simpelt hen at man skaber dårlige rammer
nærmest været et fyord forleden var der en forsker der forsvarede sin
skolegang alle børn og unge skal have en naturvidenskabelig viden og dannelse for det er nemlig også nøglen til et spændende liv
fremtid rig på oplevelser og muligheder men der er brug for at endnu flere børn og unge bliver dygtige til naturfag og de naturvidenskabelige fag vi skulle meget gerne have flere børn og unge til at interessere sig
drøfte naturfagligheden i grundskolen lave en såkaldt faglig rygrad
barn træder ind til sin første
naturfagselev kan komme ind på på astra og få en på opleveren men at
tusind og femten blev astra lagt sammen med danish science factory og i to tusind og sytten med science talenter ved
opgaver og formål afspejler de behov der var aktuelle da centeret blev oprettet i to tusind og ni og med lovforslaget giver vi centeret nogle mere overordnede formåls og opgavebeskrivelser
forud for revisionen skal der gennemføres en evaluering af loven som led i evalueringen af loven har
foretaget en høring af samtlige kommuner og langt de fleste kommuner har ikke forslag til ændringer i loven vi mener at vi kan bruge mere tid
om loven skal ophæves og derfor foreslår vi at revisionen af loven udsættes med tre år til folketingsåret
helt grundlæggende at selv om de to skoleformer er forskellige så er det også godt at der er en vis balance
set det er udmærket at folkeskolen også har en mulighed for at oprette en
international grundskole det er så bare ikke noget man har
med at der ikke er det her behov
seks og halvfjerds procent per elev af det der gennemsnitligt bruges på en folkeskoleelev så den forskel er der til gengæld er der nogle frihedsgrader
et forsøg med talentklasser i musik gav lærere og elever mere faglighed og trivsel de oplevede mere fællesskab og
alex ahrendtsen og df med talentklasserne og tillykke til eleverne
der er stressende og pressende for et barn så er det overhovedet ikke at kunne følge med i undervisningen så er det
en forståelse af sproget at de ikke
til at deltage i undervisningen på lige vilkår
en år eller to år men snarere i ti tyve tredive år så så dem der er bekymret for om der er nogle børn her der bliver stresset eller presset vil jeg bare
er for en situation man har sat børn i i
år efter år i så mange år og der har været dygtige voksne og der har været frihed og der har været engagement
men tilbage til udspillet her i marts i år
fremlagde vi udspillet ét danmark uden parallelsamfund ingen ghettoer i
som omhandler en række forskellige områder
i mjølnerparken som er et sted hvor jeg selv er kommet rigtig meget nemlig fordi min egen søn har gået i vuggestue der
gik jeg et smut over i den vuggestue for at hilse på nogle af de pædagoger som stadig væk kan huske mig fra dengang og
det var et glædeligt gensyn og vi havde en en god snak
en minister masende ind i vuggestuen og det kan
tænker hvad er det for nogen der kommer kørende ind her og vil os noget men udfordringen er jo at hvis ikke vi vil dem noget hvis ikke vi sætter ind her fortsætter tingene bare som de er og det kan vi simpelt hen ikke være bekendt
områder hvor tidligere indsatser ikke har slået til vi skal forebygge og nedbryde parallelsamfund og vi skal gøre det på en måde hvor vi ikke samtidig undergraver de rettigheder og den frihed vi har
det er en svær balancegang og det kræver en meget præcis indsats en indsats hvor vi ikke generer samtlige danskere i hele danmark
sætter ind de steder hvor problemerne er og det er netop sådan en præcis og målrettet indsats vi muliggør med initiativerne i det lovforslag vi behandler i dag
som udmønter en række initiativer fra aftalen om at bekæmpe parallelsamfund
det er en åbenbar forudsætning for at kunne klare sig i skolen både fagligt og socialt tidlig sproglæring skal foregå i hjemmet og det er forældrenes ansvar at
før skolestart andelen af svage læsere i anden klasse er imidlertid
på folkeskoler med mere end tredive procent elever fra udsatte boligområder hvis man sammenligner med øvrige folkeskoler
det er vi godt på vej til med indsatserne i dette lovforslag
siger at de tiltag der har været ikke har løst problemerne
tiltag summen af alt det engagement al den gode vilje modersmålsundervisning i
engagement har ikke løst problemerne tværtimod ser vi
jo bor mange af i de her boligområder at så klarer de sig
os med så hele den her illusion om at vi godt kan løse det
i forhold til at vi nu ved hvem børnene er
det jo ikke er nok at vide hvem de er vi skal sætte ind og vi skal også have forældrene inddraget vi kan ikke klare det uden forældrene
en ekstra indsats jamen den ekstra indsats som man har gjort i mange år har jo ikke
kommuner som eksempelvis omfordeler sådan at skoler som har mange børn der klarer sig dårligt får mange flere ressourcer men det kommer der ikke nødvendigvis ikke nødvendigvis bedre resultater ud af i hvert fald kan vi se når vi kigger på nogle grupper at
præcis fordi vi har fejlet
ved at eksempelvis sprog talt i hjemmet er en afgørende faktor for hvor godt børn klarer sig i skolen og i livet i øvrigt når vi sætter ind i særlige boligområder
også fordi vi kan se en sammenhæng imellem de her boligområder og det at der er en høj forekomst af elever der klarer sig dårligt
er det fælles for alle eleverne
man kan snakke om og man engagerer sig i sammen det kan forældrene også det synes
vi starter med at kigge på de her boligområder men hvis det virker godt og hvis vi får
som vil være forskelligt fra alle mulige andre greb som man har lavet på det her område så vil jeg da foreslå at man at man udbreder det det vil da være oplagt hvis man kan se hen over
at det her har en positiv effekt så det vil da være oplagt
med at det er synd for eleverne med en test det er altså synd for de her elever at de ikke kan dansk det er meget mere synd
at der både er nogle der har taget teten her og at der også er skoler der melder sig allerede til det første
det første år til at blive klogere på hvordan
men det vil da være oplagt når man starter med en ny metode at man også gør det på en måde
kan man jo godt få et udbytte af at gå i en god vuggestue eller børnehave men børnene lærer altså primært det talte sprog i hjemmet
det kan også være danske børn der ikke har noget stort ordforråd nede i sandkassen de lærer
deres forældre kigger dem lige i øjnene
familier hvor man ikke taler med sine børn og de starter i skolen
præcis en afgørende del i det forslag vi lægger frem her
gerne takke for de diskussioner vi har haft her i salen i dag efter og videreuddannelse er vigtigt
men først og fremmest er det vigtigt for hver enkelt af de danskere der nu får et stærkere og mere fleksibelt tilbud jeg ser frem til eventuelle spørgsmål under udvalgsbehandlingen
jeg anerkender hendes oplevelser som forælder
at den forening hun er formand for
kun repræsenterer en mindre gruppe af forældre der har eller har haft børn på de frie grundskoler
en økonomi hvor
for en elev hver gang en folkeskoleelev får
deltage i kommunale tilbud om kompetenceudvikling og efteruddannelse ligesom de heller ikke har en stor skoleforvaltning
at læne sig op ad derfor påhviler det den enkelte frie grundskole med egne ressourcer og kompetencer at sikre det bedst mulige tilbud til elever med behov for specialundervisning de frie skoler er ofte mindre end folkeskoler hvorfor de har
ligesom folkeskoler har de frie skoler et socialt ansvar for at løfte opgaven med at inkludere elever med forskellige behov og det er min forventning at de frie grundskoler lever op til
det ansvar de har og skaber et inkluderende undervisningsmiljø for de børn de optager en fri grundskole skal ifølge friskoleloven tilbyde specialundervisning eller anden socialpædagogisk bistand til de elever der har
folkeskolen giver det er dog op til den enkelte frie grundskole at vurdere om skolen har de nødvendige ressourcer og rammer til at optage et barn med en diagnose eller et handicap
skal tage stilling til om de kan tilbyde eleven den undervisning som eleven har behov for i regeringen har vi understøttet de frie skolers mulighed for at yde den nødvendige støtte ved at øge det tilskud til de frie skoler der er målrettet elever med behov for særlig støtte
som blev indført med finanslovsaftalen fra to tusind og sytten det generelle elevtal på de frie grundskoler stiger det gør antallet af specialundervisningselever på de frie grundskoler fra to tusind og seksten til sytten steg det med cirka tretten
at forbedre de økonomiske vilkår for specialundervisningselever er blevet større netop fordi antallet af tilskudsberettigede specialundervisningselever fortsat stiger på de frie grundskoler
det var en af grundene til at vi i finansloven to tusind og atten forhøjede tilskuddet til specialundervisningspuljen med fyrre million
for at de frie grundskoler kan optage og fastholde elever med behov for særlig støtte og
stille op med den nødvendige støtte det skal de
set gøre og det skal folkeskoler jo også gøre
det man har ansvaret for som skole uanset om man er friskole eller folkeskole er at sørge for at et barn som for
har et handicap kommer det rigtige sted hen hvor der faktisk er en kompetence til
i folkeskolen i øjeblikket hvor der er er historisk mange
nogle huller i ristene og det skal vi simpelt hen gøre bedre
ikke nytte noget bare at på de frie skoler og sige at der er et eller andet der foregår
med helt forskellige behov
stikker en diagnose i nakken på dem og udregner antal timer og skriver ned og laver excelark og hvad ved jeg så er det faktisk fordi de tager imod det enkelte barn sådan som det er så man kan godt
men vi vil gerne tage imod det her barn og smide de penge i det koster for eksempel at have en voksen på et enkelt barn hele tiden jeg har oplevet en omsorg rundtomkring som ikke nødvendigvis bliver skrevet ned nogen steder
jer der vinder magten det håber jeg selvfølgelig ikke i gør så lad nu være med at ødelægge alt det fine der foregår rundtomkring på skolerne kig på det enkelte barn spørg hvordan i kan hjælpe det vil være godt
elleve om skoleudsættelse i foreslår at regeringen inden skoleåret
nitten fremsætter et lovforslag der giver forældre mulighed for efter samråd med dagtilbud og skole at udsætte deres barns skolegang med en år hvis forældre dagtilbud og skole vurderer at
hensigtsmæssigt forslaget er næsten en gentagelse af alternativets beslutningsforslag fra foråret regeringen kan fortsat ikke støtte beslutningsforslaget
med virkning fra august to tusind og ni så forældre mistede retten til at træffe beslutning om at deres barn skal skoleudsættes for det har altid været kommunalbestyrelsen der har truffet denne beslutning naturligvis i dialog med forældrene og vi mener
tusind og ni handlede om at undervisningspligten blev udvidet fra ni til ti år
da børnehaveklassen tidligere var frivillig kunne forældrene dengang selv vælge om deres barn skulle gå i børnehaveklasse men de kunne ikke selv vælge om deres barn
det år barnet fyldte syv år hvis forældrene ønskede at udsætte deres barns skolestart det vil sige start
i skole det år de fylder seks år og de er klar til at der skal ske noget nyt mange børn
den sidste tid i børnehaven dem kender jeg i hvert fald et par stykker af mange børnehaver
for de ældste børn så de er bedre forberedt til skolestart
ikke er klar til at starte i skole bør forældrene gå i dialog med kommunen for børns skolestart er
og skole forældrene skal føle sig trygge ved at sende deres barn i skole og de skal føle at deres bekymringer bliver taget alvorligt når de ønsker skoleudsættelse for deres barn
familier der har behov for udsat skolestart for eksempel fordi barnet er
eller har haft hårde eller måske traumatiske oplevelser forud for skolestart det er vigtigt for mig
foretages en konkret og individuel vurdering på kommunalt niveau
om at skoleudsætte et barn sådan som reglerne
være forskellig praksis fra kommune til kommune og det kan der være gode grunde til jeg mener at de gældende regler om at et
tusind og otte fastsat til at være seks år af den daværende vk regering med opbakning fra socialdemokratiet
at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget og jeg vil gerne endnu en gang
og nu diskuterer vi det så her igen
de samme præmisser og min holdning er præcis den samme
at skolestart er en kommunal beslutning hvor der er fagpersoner
forældrene skal lyttes til og det synes vi er
vi liberale og frie borgere
og der er skolen en af de institutioner som er en ramme man går ind i
den skal være nogle afvigelser fra der skal være nogle muligheder for at afvige fra den ramme hvis man har et særligt behov for det
kan man så tage en drøftelse om lokalt og det synes vi er er en fin balance men selv om jeg er liberal går jeg jo ikke ind for et individualiseret skolevæsen
hvor vi laver individualiserede skoleforløb til hver enkelt
jeg mener faktisk at klassefællesskabet
forum at være i for det enkelte barn og det er meget godt at de klassefællesskaber er sammensat så de fleste børn har nogenlunde den samme
at man ændrede det sådan at børnehaveklassen
kan den enkelte forælder ikke fravælge den men det betød ikke at den enkelte forælder selv planlagde hvornår man havde lyst til at ens barn skulle starte i skolen sådan var
den fortælling der har været med til at være en præmis både for samrådet
og og nu her for beslutningsforslaget og derfor er det
ikke var en ændring hvor man tilbageviste forældrenes ret
at bestemme skolestarten så det man gjorde var
fastlægge at børnehaveklassen blev obligatorisk det
der kan man sige står på værdien af fællesskabet og
som udgangspunkt indskriver sig
på nogle bestemte præmisser så det er selvfølgelig
at man skal have en lokal dialog vi er nok lidt uenige om balancen her
barnet til et fællesskab hvor det barn også
sige får nogle pligter det gør vi også selv når vi indskriver
nogle præmisser og har nogle pligter og der synes jeg måske nok at oppositionen her glemmer pligterne
altså nu nu kan man starte når man har lyst når man er syv år eller otte år eller hvornår man lige synes
om det det synes jeg er rigtig fornuftigt men jeg synes ikke er et atomiseret skolevæsen
bare skal man sige køber ind
det er fint også at have nogle fællesskaber
man som frit og myndigt individ indskriver sig i så det er en lidt pudsig dialog her hvor jeg synes at
hvor man har de samme præmisser hvor man
hvor man går i puberteten nogenlunde samtidig og det klassefællesskab
og i ønsker så kan man sige helt frit at rive individet ud af det og sige det må man selv om men vi atomiserer det og det
der er et klassefællesskab og så er der undtagelser og det skal der
og derfor er det godt at der er en hovedregel om at børn starter det år hvor de fylder seks
er ikke det frihed går ud på frihed går også ud på at man indskriver sig i et fællesskab
helt atomiserede skolesystem er
det er vigtigt at tage hånd om de børn der har behovet men jeg mener at vi skal se på det som
er noget andet så det må vi lige slå fast her man kunne ikke bare selv bestemme over sin skoleudsættelse
i børnehaveklassen så
man skulle stadig væk starte i første klasse på et bestemt tidspunkt medmindre man lavede en lokal beslutning så det er præcis det samme bare i første klasse hvor det nu er i børnehaveklassen
selv bestemme sin skolestart
det synes jeg er svært at sige der er meget store kommunale forskelle det er der også på andre områder eksempelvis på det
i regeringen foreslået de her selvstyrende skoler som faktisk er en mulighed for at bringe folkeskolen tættere på de frie skoler og det har man i socialdemokratiet
forskelle i de regler der er for folkeskoler og frie grundskoler og vi vil meget gerne prøve af hvordan folkeskolerne kan blive mere frie mere frie på en
regeringen har videreført det var fornuftigt
er én måde at sikre et løbende fokus på at effektivisere og realisere produktivitetsforbedringer
og frem
at andre uddannelsesområder kræver andre helt særlige tiltag jeg har eksempelvis noteret mig at der er et ønske om at kigge på forholdene for udkantsgymnasier der er udfordret af lav søgning og
dette kan vise sig relevant på længere sigt ministeriet vil derfor følge dette område tæt for at overveje om der er behov for tiltag
uddannelse og historisk mange unge tager en uddannelse
milliard kroner til videregående uddannelser og
milliard kroner til su på ungdomsuddannelserne derudover bruger kommunerne omkring to og fyrre milliard kroner på folkeskolerne dette beløb har siden
i samme periode er elevtallet i folkeskolen faldet blandt andet på grund af mindre årgange den samlede udgift for en elev i folkeskolen er således steget
det er kommunerne der fastsætter forbruget til folkeskolen og det varierer meget hvordan der prioriteres i eksempelvis odense og fredericia bruger man cirka
ligger således pænt under landsgennemsnittet på cirka
de er i øvrigt ledet af
gribe til at forsvare disse fordi det er sådan at der ikke nødvendigvis er nogen sammenhæng mellem hvor mange penge der bliver brugt på den lokale folkeskole og det faglige niveau som skolerne præsterer
er et redskab der kan bidrage til en mere effektiv offentlig sektor og det tvinger os
tænke over hvordan vi får mere kvalitet for de mange skattekroner som hårdtarbejdende borgere i dette land lægger i den offentlige
er en nem opgave at effektivisere men det kan lade sig gøre alle som har
en ledelsesopgave med at effektivisere i det private eller i det offentlige
ved hvor vanskeligt det er
begge sektorer som ledere må tage på sig
for så vælter samfundsøkonomien på et tidspunkt
nitten og frem regeringen har også præsenteret et udspil på folkeskoleområdet med fokus på faglighed dannelse og frihed begge udspil forhandler regeringen for tiden
at gentage at vi har stærke og sunde skoler og uddannelser i danmark
det er og bliver ved med at være et af regeringens allervigtigste indsatsområder
rektor så vil man selvfølgelig gerne
det siger sig selv så der er andre faktorer i spil som også kan gøre at det er svært for den enkelte rektor
beskrive hver en krone der bruges ikke
der er kan man sige hele tiden justeringer inden for alle områder og så er der også justeringer inden for eget område