syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
forventning om at det sker og et af redskaberne til det mener vi i socialdemokratiet er at få etableret en ny velfærdsinstitution
er at tage samtlige de faggrupper vi har der har med børn at gøre fra ergoterapeuter henover børnesagkyndige til psykologer og så videre og så samle indsatsen der så hullerne bliver færre
der er og de medarbejdere der er derude knokler en vis del ud af bukserne for at få de her ting til at hænge sammen omkring børnene
brug for en reform så jeg er meget enig i at det udmønter sig i en masse enkeltsager men det det afspejler
et af dem har ministeren så bidraget til at løse i dag men det efterlader os med yderligere tredive måske ret store klodser der skal laves om på før vi
vi har hvert vores område hvor vi bliver meget bekymrede for hvad hinanden siger
at den lovgivning vi laver så rammer problemstillingerne rigtigt når jeg siger flere anbringelser og når vi gør det i socialdemokratiet
en stor undersøgelse i tuba dem der har
som viser at to tredjedele af de unge der er vokset op med
haft noget mere støtte de ville gerne have haft at der var nogle der så dem men de ville ikke have været anbragt men det efterlader
en tredjedel der direkte siger at de gerne ville have været anbragt nogle af dem efterrationaliserer sikkert på en forkert måde det skal
ikke kunne afvise men det bør efter min mening og efter socialdemokratiets mening få alle alarmklokker til at bimle
det bliver formodentlig frivillige anbringelser det bliver måske med noget aflastning det kan være familieanbringelser
meget stor pris på at læse justitias rapport også jeg har været på besøg i hvert fald tyve forskellige steder i danmark efter at
det vil sige at jeg tror at vi skal gå ind og tage den bold op i luften og så skal vi undersøge det til bunds
ekspertgruppen som vi behandler her i dag og så skal vi tage en fordomsfri debat om det
for bare at blive i et system som vi alle sammen godt ved har alvorlige
er ikke fordi socialrådgiverne er dumme eller onde
hen i erkendelse af at hvis man har for stort et stykke arbejde kan man ikke levere en lige så god indsats det er en fuldstændig umulig opgave at sætte socialrådgiverne på
vil bare bede ordføreren lige bekræfte det her med
enige om at der stadig væk bliver anbragt flere børn i januar end der gør i december
nogle økonomiske rammer i kommunerne som de skal leve op til og det vil sige at det der med at det selvfølgelig
det gælder ikke kun på de gymnasiale uddannelser det gælder
resultaterne for prøverne på de gymnasiale uddannelser anvendes
ved optaget på de videregående uddannelser og det har selvfølgelig en slagside hvis det er sådan at nogle kan snyde sig til at komme foran
i køen vi skal så selvfølgelig også passe på ikke at mistænkeliggøre alle elever på de gymnasiale uddannelser der er der
anden balance man skal finde langt de fleste vil jo faktisk gerne overholde reglerne og vise hvad de kan ved prøven
vi som regering sende et meget klart signal
ogeller salg af opgavebesvarelser med videre til eleverne regeringen vil også gerne se på om der skal yderligere
ud over det lovforslag det kan for eksempel være tekniske løsninger eller nye prøveformer
anerkende at vores institutioner gør et stort arbejde for at sikre gode og sikre prøvesituationer med lokale løsninger og fra centralt hold skal vi jo så
fundet ud af at få sat sig ind i hvordan reglerne
at have et ønske om at leve op til reglerne
vurderinger tilbage af hvad man kan gå videre med og hvad man ikke kan gå videre med men vi er også meget åbne
er man anvender den her digitale nye verden for det næste problem er jo at der findes apps hvor ting slet ikke er online men ligger inde i appen og som kan give problemer i forhold til at vurdere hvad
det kan være ting der er indlejret i de digitale redskaber som de i dag gerne må have med
noget til nogen som regel en mand til en kvinde på en måde der betragtes som nedladende eller
det den pågældende borger havde skrevet var
jeg ikke havde det ved borgeren ikke noget om og det vil sige
tager for givet at jeg ikke har
en mand til en kvinde på en måde der betragtes som nedladende eller ringeagtende jeg har faktisk også oplevet og
i politiske debatter at nogle der var ældre end mig gjorde det samme
godt være en kvinde det kunne også være en mand men der brugte de også det man kalder mansplaining nemlig bare at tage udgangspunkt i at fordi man var yngre
sikkert ikke sat sig ind i tingene så jeg har egentlig ikke bragt køn ind i det det er rigtigt at i definitionen er det sådan at det ofte er fra en mand til en kvinde men det kunne også være fra en kvinde til en kvinde eller fra en transseksuel til en homoseksuel eller
fra en mand til en kvinde det kan også være fra en kvinde til en kvinde
er mig der er utrolig gammeldags og derfor bare ikke har fanget at det åbenbart er alle går snakker om
begrebet er selvfølgelig opfundet fordi er nogle kvinder der mener at det typisk er nogle mænd men i begrebet ligger
ligesom hvis jeg siger man siger ikke så selv om man vel på en eller anden måde oprindelig kommer fra noget med en mand
bare for at sige at det er rigtigt at ordet mansplaining
kan jeg også læse når jeg slår op hvad det betyder oprindelig er noget der tager udgangspunkt i noget med kvinder og mænd og at det typisk er mænd der siger noget til kvinder men som jeg sagde
det har været kvinder der typisk var ældre end mig selv der gjorde præcis det samme så synes jeg
det der blev sagt i indledningen til det tweet
ja jeg synes det er nedladende og jeg gider faktisk ikke den måde at debattere på på twitter så jeg synes det var en helt
at spørgeren også tidligere har bragt lige præcis stuen op over for mig som minister det
af det første som dansk folkeparti tog ind på bordet og jeg har lovet dansk folkeparti og i øvrigt også andre
og i øvrigt også forhandlinger hvis vi når dertil om
de ting som dansk folkeparti har gjort opmærksom på mener jeg
og noget som er blevet taget imod med kyshånd af både
og kommuner men der er altså også nogle ting der ikke fungerer og det er også nogle af de ting der bliver bragt op i forhold til dr
at dansk folkeparti vedholdende holder fast i at vi skal kigge på de her problemstillinger for selvfølgelig skal det være muligt for alle unge i danmark få en ordentlig ungdomsuddannelse
af en høj kvalitet og her er vi ikke
det ja det er jeg enig i hvad vil ministeren gøre
der vil ministeren indkalde til forhandlinger i slutningen af året
at vi kan komme tættere på når jeg ikke vil svare på det konkrete tilfælde
forhold der gør sig gældende for den konkrete pige og lige på det her punkt er jeg landets øverste myndighed
ikke det er rimeligt men på det spørgsmål der bliver stillet vil
gerne sige ja jeg synes at der er unge der ikke får det relevante tilbud kunne det være tilfældet for hende her ja det kunne det godt men det vil jeg helst ikke tage
hvad vil jeg gøre jeg vil supergerne at vi sætter os ned ved et bord og får ordnet det her
hen nogle områder af vores uddannelsessektor som jeg mener har fået alt alt for lidt opmærksomhed og man kunne ikke forestille sig det samme med folkeskolen
hen ikke finde sig i der ville gå under en uge og så ville hele slotspladsen være fyldt med forældre til børn i folkeskolen
ressourcerne til at protestere når tingene ikke er i orden måske knap så store som de er for alle andre så jeg er fuldstændig enig i at her skal
tak for alle bemærkninger til lovforslaget
sige tak for opbakningen til det eftersom det ikke er mig der har lavet den politiske aftale men den tidligere regering
unge mennesker det har vi behov for som samfund og det har de unge selvfølgelig også i form af
hen over de sidste tyve års uddannelsespolitik har været det der rigtig mange gange har været i spil altså et ønske om på den ene side at
og det gør vi i regeringen der mener at vi
lidt for langt ad centraliseringsvejen og derfor er jeg også rigtig glad for at kunne gå videre med en aftale der er indgået
med den her aftale efter valget hvor man
at det almene gymnasium ikke må udkonkurrere
forholdet omkring konkurrence institutioner imellem det er jo meningen at de skal samarbejde og ikke konkurrere og når de konkurrerer
ikke fordi de selv har lyst til at konkurrere men fordi vi har lavet en struktur
det kræver at man har lavet en struktur der gør
jeg ikke sikker på at vi som folketing
har ramt den helt rigtigt og jeg tror det er noget
skal kigge på i forbindelse med at
til radikale venstre får jeg bare lyst til at sige velkommen til det var en jomfrutale
stor ting det er landets fineste talerstol
nogle der stillede spørgsmål så det var også godt at det blev gjort i pæn ro og orden det har ikke altid været sådan
høringssvarene op som jeg også mener er helt relevante
man energisk nok har forsøgt at afdække andre muligheder der tror
kan sige til det med kvaliteten
der har været heroppe på talerstolen og sige noget har og det er også min bekymring
holde fast i at man ikke får gjort noget hvor en gymnasieskole der ikke er vant til at køre grundforløb kører grundforløb med det resultat at kvaliteten falder i forhold til hvis det var en erhvervsskole der gjorde det det er selvfølgelig bekymringen
med da aftalen blev indgået men jeg kan høre af de samtaler der har været efterfølgende at
model hvor man hegner det ordentligt ind og hvor man kan følge tæt nok at kvaliteten er i orden
hvis vi har et ønske om at uddannelsesudbuddet skal sikres længere ude det her er så et af dem og hver gang man gør det
risikerer man noget og derfor skal man selvfølgelig følge med
man energisk nok har forsøgt at afsøge andre muligheder
meget lang vej igen før vi er et sted hvor
kan sige at vi har fået ungdomsuddannelser ud i alle afkroge af danmark på på et niveau hvor jeg vil være tilfreds med
et spørgsmål om uvilje det tror jeg egentlig ikke
man kan sige at en del af det der ligger i taxametereftersynet jo netop er et ønske om at
kan komme videre den her aftale er et udtryk for det
ved ikke om det nødvendigvis er en ideologisk forskel det tror jeg egentlig ikke
en bevægelse der er blevet sat i gang af den tidligere regering for
den vej og der har jeg et ønske om at det gør vi og sætter endnu mere i værk
det her så skulle være punktummet for
kvaliteten bliver for ringe eller at det bliver brugt som noget hvor man udkonkurrerer nogle erhvervsskoler det er ikke
jeg også overbevist om at der vil være opbakning
i kredsen til at følge op hvis det viser sig
løbe for langt ud ad den vej summa summarum er at der er et fælles ønske om at vi skal skabe mere faglært arbejdskraft
at vi mangler at der er erhvervsuddannelser til stede i alle afkroge af danmark og det afspejler så punkt tre at der stadig væk er for stor en gruppe der enten slet ikke får en uddannelse
en faglig uddannelse nu vi mangler faglært arbejdskraft det er det vi forsøger
begge verdener og det kræver at vi får kigget
taxametereftersyn når det kommer og får drøftet hvordan vi kommer videre
at vi gennemfører noget lovgivning som vi har sendt i høring hvor de fleste kritiske
man så læser ned i bemærkningerne og tager stilling til hvad det er er blevet drøftet i kredsen
høringssvarene afspejler at det her er svært og at vi bliver nødt til at betræde ny jord
står i høringssvarene nemlig at der er et ønske om at vi
når høringssvarene er så kritiske som de er at vi selvfølgelig får fulgt op på det derfor er jeg glad for tilsagnet fra venstre
også at følge op på de ting det hørte jeg nu også i den indledende
de sidste femten procent af en ungdomsårgang hører sammen med den problematik at vi ikke har fået tænkt vores ungdomsuddannelser ordentligt sammen jeg jeg tror også at en del af dem der ikke vælger at gå
diskussioner foran os men det
de ligger på samme grund i forskellige konstruktioner
en vlak regering så det der med at et antal af partier som indtil lige for et øjeblik siden kunne have lavet om på det der med
det kan man jo bare undre sig over det problem er ikke opstået i forgårs det problem har
at spørge om venstres ordfører var ligeså ihærdig med at spørge hver eneste ordfører der kunne kravle og gå i folketingssalen om hvorvidt de var villige til at ændre på det med
og ihærdighed var lige så stor da man selv havde regeringsmagten
måde en lille smule hult vil jeg sige fordi det er et problem der har overvintret når det er sagt
og arbejdsmarkedets parter har udbedt sig ro omkring
set tænkt mig at respektere derfor har vi som regering truffet en beslutning om ikke at tage en drøftelse af
for nuværende og jeg forstår faktisk ikke at man for under et halvt år siden ikke
hen hult og det begriber jeg ikke helt
er jo så til gengæld et udtryk for en aftale hvor jeg synes at man tog et rigtig godt skridt i den rigtige retning i øvrigt med venstres ordfører som minister jeg mener
venstres ordfører siger at det er en af de store aftaler jeg kan huske hvordan de præcise ord var men jeg
er et af de store skridt og en af de gange hvor man faktisk bragte os videre og noget af det der også har landet nogle af de største skridt i retning af at få
helt rigtigt når enhedslistens ordfører siger og refererer til at jeg har sagt at vi skal ind og have fat
den helt store klinge jeg mener godt vi kan komme meget videre end vi er nu og jeg mener også at vi skal hen et sted hvor det her ikke længere er den her store sten i skoen
man kan tage en erhvervsuddannelse og være sikker på at kunne få en læreplads så vi skal videre
når man tog så stort et skridt som det der blev taget
det kan jo så også give et eller andet håb for så var det
gad vide om en hel del af de andre ikke også kunne gøre det samme så jeg synes også vi skal videre ad
de private overenskomster med det her lovforslag fastsætter vi modelparametrene for
at omfanget af voksen og efteruddannelse
hvad regningen for det her er men jo ikke hvis den regning man betaler er for noget vi godt kan lide og vi kan godt lide voksen og efteruddannelse
jeg mener vi skal sikre at arbejdsgiverne får den arbejdskraft som de har brug for i fremtiden og vi skal
vi skal sørge for at uddannelserne har høj kvalitet det havde vi også en drøftelse om på det foregående lovforslag og det mener jeg egentlig giver en idé om når man kigger på rækken af både politiske aftaler og
at vi har en opgave som er rigtig svær
simpelt hen er useriøst det vi lægger op til som regering er at tage en generel debat om
de hænger sammen med hinanden og arbejdsmarkedets parter har udbedt sig
god og gedigen proces omkring det som venstre burde bakke op
et ønske om at tage en mere generel drøftelse
lærepladssituationen i danmark og at vi i den forbindelse kan drøfte de her ting og at det ligger på den anden
de private overenskomster eftersom at arbejdsmarkedets parter har udbedt sig at vi ikke går i gang med en drøftelse af praktikpladssituationen på denne
af de private overenskomster så det er det tempo regeringen
jeg mener som jeg også sagde i mine indledende bemærkninger her at det
det er helt let at finde nogen løsning på det så jeg er bestemt villig til at kigge på det
problemstillingen når man går til den
et spørgsmål om at der ikke er oprettet nok praktikpladser egentlig et udtryk for at der mangler efterspørgsel
det omvendt netop at man som virksomhed ikke er vant til at oprette praktikpladser fordi det er så sjældent der skal uddannes
et tilsagn om at vi kigger på det i regeringen det gør vi
as we speak men jeg har endnu ikke fundet de vises
bidrager til de bredere fag altså de fleste fag har jo en eller anden sammenhæng
hinanden og dermed også en synergieffekt i forhold til hinanden
brede malerfag og så har man skiltemagerfaget som et mindre fag
set at de spiller sammen med hinanden ser man på stukkatøruddannelsen som jeg faktisk har været forbi to gange her inden for de sidste par år
jo så inspirerende at se hvad stukkatørerne kan som højt specialiserede
og jeg ville synes det var meget trist for den danske håndværkertradition og i øvrigt have
simpelt hen ikke med parallelsamfund
så har vi forskellige måder at forklare og tale om det på
men det eneste parti der egentlig har et ønske om at understøtte at vi fortsat har parallelsamfund i danmark er nye borgerlige
man glæde sig over at alle andre partier ikke er der
på et gymnasium
fundamentalt spørgsmålstegn ved om det kan lade sig gøre på en dansk gymnasieskole eller ej og så videre
så vi deler analyserne af de problemer
det glæder mig løsningerne javel dem er der stadig lidt forskellige opfattelser af skal vi have
den ene eller den anden type distriktsmodel
er løsningsforslagene stadig væk forskelligartede men jeg synes det er et stort skridt at være kommet altså går man tyve år tilbage i tiden og
kommet meget længere i forhold til at kunne stå et sted hvor vi siger der er en problemstilling her vi bliver nødt til at gøre noget ved
sige til nogle af de ting der har været oppe venstre spurgte tidligere til det her med det frie skolevalg
om der er en nedre grænse
der er et reelt dilemma og jeg vil gerne sige at
nu befinder vi os i københavn mens vi tager den her debat og
der findes nogle gymnasier fuldstændig umuligt at komme ind på og hvor det er et afstandskriterium der afgør om man kommer ind jeg har sågar hørt det ved jeg om er rigtigt men von hørensagen er jo at der er nogle
hen skifter adresse for at komme ind på bestemte gymnasier
frit skolevalg det var egentlig heller ikke helt sådan jeg hørte det men
hen ikke kendetegner situationen som den er i dag selvfølgelig skal vi ikke hen et sted hvor der
det vi ikke taler højt om fra talerstolen i dag er jo kapacitetsstyringen
det vi ikke løser med den aftale der ligger her
også årsagen til at den her aftale ikke er nok
det er en fuldstændig afgørende del og meget glad for at de borgerlige partier særligt har lagt meget vægt på at der er en udkantsproblematik når vi diskuterer det her jeg mener i den grad er en udkantsproblematik vi skal ikke have steder i danmark hvor der ikke er ungdomsuddannelser
det præger et helt ungdomsliv og dermed en hel by fordi det betyder at dem der fylder femten
så nogle tilbage som ikke skulle have en ungdomsuddannelse og det er så dem der præger bylivet alene og bliver efterladt tilbage i den provinsby og det synes jeg
synd for alle parter så det
et sammenhængende ungdomsliv omkring det også at have en ungdomsuddannelse
hen er afgørende og derfor er det afgørende for mig når vi ser på de løsninger som vi ser frem mod at vi også kigger på kapacitetsstyringen
i socialdemokratiet insistere på at der findes
provinsbyerne i danmark så jeg er rigtig glad for at det blev understreget af flere af partierne men ordet kapacitetsstyring manglede
fra talerstolen det kommer vi til at skulle snakke med hinanden om
fordi det bringer debatten videre om vi lander der der ved jeg ikke men jeg synes vi kommer et rigtig stort skridt videre ved at de løsningsmodeller vi hver især har
i de år der kommer ja
jo så også det der ligger vi har haft et andet lovforslag i dag hvor vi har drøftet konkurrencen mellem ungdomsuddannelserne og her er vi jo inde i hjertet af noget af det der går galt hvis ikke vi går ind
vi gerne vil med vores uddannelsessystem hvis man lader det være op til en konkurrence de forskellige gymnasier eller ungdomsuddannelser imellem jamen så går det derefter
råd til det har vi råd til at der er nogle der vinder den konkurrence på en måde så
dele af danmark hvor der ikke findes ungdomsuddannelser altså til det er mit klare svar nej det har
konsekvensen af at der ikke er ungdomsuddannelser i dele af danmark er jo at de lokalsamfund tørrer ud det er at der er unge mennesker der fravælger at tage bestemte uddannelser fordi der
en idé om at vi ikke kapacitetsstyrer og at vi ikke tager stilling til
skal være ungdomsuddannelser i danmark duer ikke og der tror jeg vi
så der vil jeg ikke pege fingre ad nogen som helst
i alle egne af danmark jeg vil gerne takke for den her debat og
midlertidigt forslag er jo at der er et ekspertudvalg der ikke har barslet endnu
nå at gennemføre lovgivning før der skal elevfordeles næste gang så når det her
hen for at få sat en prop i hullet så vi ikke risikerer at nogle gymnasier knækker nakken inden vi får fundet
permanent karakter som baserer sig på det som ekspertudvalget barsler med og hvor jeg er sikker på at vi får anledning til at tage en god seriøs
bare slutte af med at glæde mig over bredden i debatten at vi på tværs af næsten alle folketingets partier
undervisningsministeriet være endelig overdommer på tingene
hen er udfordret af at naboregionen ligger meget tæt på
det har egentlig været min vurdering at det blev for stor en øvelse i forhold til at det er en midlertidig løsning men det er selvfølgelig en overvejelse værd og jeg er åben over for at tage en diskussion
men mine overvejelser var simpelt hen at vi
i den region der ligger ved siden af for i virkeligheden
stilling til de problemer man får skabt i en naboregions gymnasium så den overvejelse har jeg haft og jeg
andre forslag frem i forbindelse med at vi forhandlede aftalen blandt andet om solnedgangsklausulen
som kom fra de borgerlige partiers side og jeg mener det var rigtigt at gå ned ad den vej det kan også være at vi her kan finde en anden løsning hvor vi kan justere det i forbindelse med lovbehandlingen det er jo derfor vi har tre
private friskoler og
og i områder med betydelig afstand til en folkeskole eller skoler som har en socialt
den finansiering skal i sagens natur bruges til de velfærdsinvesteringer som vi har lagt op til i forbindelse med finanslovsforslaget herunder at afskaffe
og når man skal finde den slags penge
der faldt øjnene så i sagens natur på de private skoler der mens daginstitutioner og uddannelsessektoren har rigtig hårdt for de senere år har seksdoblet deres regnskabsmæssige overskud vi må så erkende at vi ikke kan få flertal for at gennemføre det og
forud for at det her forslag bliver behandlet i dag
beslutningsforslaget om at fastholde en koblingsprocent på mindst seks og halvfjerds
bare ikke været siden valgkampen det er
står der jo så en masse om hvordan man skal effektivisere i
og jeg citerer forholdet mellem pris og ydelse selvfølgelig
fået skruet deres offentlige tilskud op
bruger skattekroner på har seksdoblet deres regnskabsmæssige
det vil sige at man kunne have taget initiativ til at sige at man skruer op
for den del hvor det regnskabsmæssige overskud i forvejen er stort vi taler om en sektor der på det tidspunkt hvor man begyndte at skrue op for det havde et overskud på tres million kroner om året og man kan sige
op for på et senere tidspunkt at kunne bygge eller gøre andre ting men en decideret seksdobling af et overskud ville jo på en eller anden måde skulle vidne om at man på et tidligere tidspunkt ikke havde kunnet
bliver også nogle gange lidt ked af at vi tager den her debat som om de alle sammen var ens de bliver talt om som om de er ens og som om den opgave de løfter er ens
det er dybt forskellige skoler som løfter dybt forskellige opgaver samfund og derfor er det jo også sådan jævnfør det forslag vi havde stillet at vi mener at
hvad man får i tilskud på de forskellige typer af fri og privatskoler afspejlende den opgave man løfter rigtig mange friskoler er jo kommet til verden for
det er typisk også skoler hvor
får elever fra alle dem der bor i nærheden altså elevsammensætningen er bred og man gør i øvrigt en dyd ud af at holde forældrebetalingen så lav man overhovedet kan inden for tilskuddets rammer fordi man har et ønske om at
ene opgave som handler om den faglige opgave
læse og regne og alle de andre ting man skal lære når man går i skole
de også løfter den opgave at være den sociale smeltedigel der skaber fundamentet for sammenhængskraften i
og i øvrigt ret store gruppe af friskoler vi har i danmark og det var så vores oplæg at man skulle gå ind og kigge på om man kunne gøre det forskelligt
men der hvor vi i socialdemokratiet gerne vil prioritere anderledes er jo de steder hvor
bruge vores skattekroner på derfor kan det også undre at det lige præcis er liberal alliance der plejer at
skole man løfter dele af den javel og derfor skal man selvfølgelig have et tilskud men man løfter ikke hele opgaven
som andre skoler gør og jeg synes jo det er rimeligt at vi ikke ligefrem fremelsker den type af skoler
mens vi med den anden hånd bredt i folketingssalen
i den her uge i folketingssalen og der var der mig bekendt kun et parti der ikke var med på
spredt eleverne og hvis man så kigger på friskoleverdenen
regeringen ikke synes at det er nogen god idé at give incitamenter til at
der skal have duer ikke
skole som jeg tror de fleste kender
den sociale sammensætning er på en almindelig skole i næstved og hvordan den så er på herlufsholm
der går på herlufsholm har forældre der har en mellemlang eller lang videregående uddannelse
jeg sætter bare spørgsmålstegn ved
at man så løfter hele den opgave det er at holde skole man løfter en del af den javel
er at skabe fundamentet for den sammenhængskraft der skal være
samme grad som andre steder og derfor mener jeg også det er rimeligt at man får færre penge end andre steder når vi tager den her debat i offentligheden
at rigtig mange friskoler
jeg står og siger det er jo netop noget andet for der løfter man så hele opgaven
mere af den opgave som jeg mener at man
også fra det offentlige skal betale for bliver løst
vi skal bruge skattekroner på bliver løst så er der
den anden del af de skoler hvor jeg mener man heller ikke løser hele den opgave at være den sociale smeltedigel som jeg mener det er et mål skolen skal være og der tager
fra toppen forstået som der hvor man har den største andel af en bestemt etnisk gruppe nemlig al hikma skolen hvor otte og halvfems procent af børnene
indvandrerbaggrund eller er efterkommere af indvandrere så er der den moderne kulturelle skole i aarhus som har fem og halvfems
fra at have en koblingsprocent på en og halvfjerds til at have en koblingsprocent på seks og halvfjerds
er meget meget skæv mener jeg ikke det har været den rigtige vej at gå
den rigtige vej at gå og det hører jeg i øvrigt andre partier der også gør og det glæder jeg mig rigtig meget til at diskutere med de partier vi har haft en forskellig opfattelse af om man skulle tage penge ud af fri og privatskolesektoren
den utrolig frugtbare diskussion vi har haft med hinanden om at se mere forskelligartet på fri og privatskolerne
jo helst at vi kunne få skabt en stabilitet både om fri og privatskolerne og om folkeskolerne
til økonomien i årene der kommer det skulle være de indledende bemærkninger
set fordomsfri i forhold til hvordan vi går til det vi har taget vores forslag på bordet nu og det vil sige at nu skal vi jo finde andre veje til at opnå det som vi ønsker
en opgave eller ej i friskolesektoren
vi har haft en koblingsprocent på en og halvfjerds på det tidspunkt steg
er at bringe friskolerne et sted hen hvor man var for få år siden
at sætte det op i forhold til at man så lukker en hel sektor eller lukker hundredvis af skoler der ellers har været ude at gå derude
hen er noget vrøvl og nu gentager ordføreren det så her selvfølgelig kan der være skoler der lukker altså skolerne har selv et ansvar for at få
det samme gør sig jo ikke rigtig gældende hvis vi ser på andre dele af
en stærk stigning efter kommunalreformen hvor kommunerne bliver større og det vil sige at kærligheden til de små skoler bliver mindre og derfor lukker rigtig mange
er det fordi jeg har overordentlig stor kærlighed til mennesker der gerne vil drive skole fordi det er godt for et samfund
vi i socialdemokratiet er optaget af hvordan man tegner skoledistrikter
hos vores borgmestre det er derfor vi er optaget af det her i folketinget det er derfor vi har indkaldt til forhandlinger om det som noget af det allerførste en af de første aftaler
eksempler på andre skoler der så er offentlige og hvor elevsammensætningen
af hvad folkeskolens og dermed også fri og privatskolernes opgave i samfundet er end liberal alliance har vi mener at det skal være en social smeltedigel hvor vi lærer hinanden at kende på kryds og tværs
til at skulle bo i opgang med hinanden vi kommer til at skulle være hinandens chefer medarbejdere
på folkeskoler og så de redskaber der skal til i den anden ende så jeg ved ikke rigtig hvad det er ordføreren gerne vil have at vi skal sammenligne jeg mener at der er et kæmpe problem på begge
typer af skoler som ordføreren nævner
samme kroner og øre beløb jeg vil i øvrigt sige
er masser af kommuner i danmark hvor man gør det i øvrigt på socialdemokratisk initiativ at man giver flere penge til skoler der løfter et større socialt ansvar
den del af spørgsmålet forstod jeg ikke så det kan være
jeg lagde ret meget til grund heroppe at jeg synes
og privatskolesektoren er meget forskellige så til det der med at vi skulle have et eller andet
svar som jeg selv har sendt til ordføreren
skære i koblingsprocenten som er den samme for alle
mekanisme som ordføreren har fået svar på vi ønsker at skære i koblingsprocenten generelt og så kompensere
hvis man er en skole der eksempelvis ligger meget langt væk fra
ikke det er svært at tage en debat alene
falde mig ind at skifte standpunkt alene fordi jeg følte mig alene
vi er valgt fordi vi repræsenterer forskellige holdninger
noget af det fineste ved vores demokrati
til gengæld er en lille smule rystet over er at der ikke er større kærlighed til sammenhængskraften i det her folketing at der ikke er større bekymring over at en større og større andel vælger friskolerne og at man har et behov for at
sige at fordi vi er nogle der bekymrer os om det på en lidt anden måde end nogle andre så skulle det betyde at vi bare overhovedet
jeg siger jo heroppe fra den her talerstol at regeringen har meldt ud at vi har et ønske om at de
ordentlige betingelser vi mener at de løfter en virkelig vigtig opgave som blev forladt efter kommunalreformen hvilken del af det hører man ikke og hvorfor bliver det udeladt fra debatten
socialdemokratiet stillede sig et sted hvor man bare sagde i al fremtid vil vi
folketingssalen og blive stemt ned hver anden dag
spild af tid altså i en balance mellem de to yderpunkter tænker jeg at vi selv
jeg har stået hernede til uendelig mange beslutningsforslag gennem mit liv
hvis den radikale ordfører gerne vil det jeg synes at der bliver insinueret at vi skulle have et ønske om ikke at have de frie grundskoler
vi drøfter her er om vi skal have den samme koblingsprocent som sidst radikale venstre og socialdemokratiet var i regering med hinanden altså debatten her handler om om
skal være den samme som den var sidst vi havde regeringsmagten sammen og det vil sige på et tidspunkt hvor den efter min mening lå helt rimeligt
man kunne spare op men dog ikke et større overskud end det og det synes jeg er et rimeligt niveau
anden form for fornuft og sammenhæng mellem de penge som man sætter af til noget og den opgave der bliver løftet og kan man se at nogle dele af vores offentlige sektor kører med ret store regnskabsmæssige overskud så er det min bedste overbevisning at man skal finde ud af at bruge de penge bedre et andet sted
for os er afgørende at der også er nogle der udfordrer statens måde
vi så også erkendt ved forhandlingsbordet at det ønsker
hvor jeg slår mig lidt på det den radikale ordfører siger er at det bliver insinueret at vi skulle have et problem med at grundskolerne eksisterer
det at koblingsprocenten bliver sat op og ned på forskellige tidspunkter i danmarkshistorien
betyde at man enten er fuldstændig for eller fuldstændig imod der synes jeg
men jeg tror ikke det var skolereformen jeg tror det var inklusionen jeg tror der er en kombination af to ting som har givet et skub til de private
inklusionen de to ting tror jeg har været med til at rigtig mange forældre har valgt ikke
være i den lokale folkeskole altså vi har set den stigning der har været
de to ting og det vil sige at ja vi har et medansvar for det og derfor også et ansvar i forhold til at rydde op inklusion var
hen ikke fulgte de ressourcer med der skulle til og det vil sige
skoler til stede i alle egne af danmark
det synes jeg jo er den ene ting man skulle
som konklusion på det som ordføreren siger
er skoler til stede i alle egne af danmark
også andre der ikke kan og de sidder så tilbage det vil sige at jeg synes at der ligger en meget stor fælles opgave i at
det er jo et spørgsmål om at vi indimellem skal bruge nogle penge et andet sted så kigger vi på hvor
så på bygningstaxameteret på de gymnasiale uddannelser
der er blevet skruet mere op end nødvendigt er
hvor der ikke er vi har et ønske om at der kommer flere ud i daginstitutionerne vi har et ønske om at fjerne omprioriteringsbidraget og et af de steder hvor vi kunne anvise en finansiering
sted hvor man har seksdoblet overskuddet det er jo ikke helt
eller i øvrigt på vores ungdomsuddannelser der har været underlagt
opfatter det som et decideret angreb på de gymnasiale uddannelser at vi har fundet nogle penge på på bygningstaxameteret
vi skruer ned på bygningstaxameteret på gymnasierne
et ønske om at vi gerne vil lukke en masse gymnasier eller at vi er imod gymnasiesektoren eller deslige jeg kunne bare godt tænke mig samme nuancer i den her debat vi har ikke et ønske om at skulle udsulte nogen eller andet vi kigger bare ud og ser hvor der er mange penge henne nu og hvilke
der synes vi så at der har ligget lige rigeligt med penge sammenlignet med det man har på andre velfærdsområder
været en debat der har rullet alle de år jeg har været med
set at det er en dagsorden der ligger os alle sammen rigtig meget på sinde det er også en dagsorden
rigtig store ryk på det her område på en gang
gange vi har diskuteret kloaksystemer i danmark det er jo så typisk ikke på undervisningsområdet
nogle meget store milliardbeløb lige så snart vi
nævner ordet kloakker sådan er det faktisk også med det her det handler jo blandt andet om det dansk folkeparti rejser her at hvis man går ind og kigger på for eksempel at skulle have ventilationsanlæg
så er vi ovre i et investeringsområde hvor beløbene bliver rigtig rigtig store og det
dansk folkeparti i forbindelse med at
beslutningsforslaget ved at vi som regering
jeg tror at den eneste måde man kommer i mål med på et tidspunkt at komme derhen at undervisningsmiljøet bliver bedre er ved at vi bliver ved og
vi bliver ved med at tage debatten med hinanden
for eksempel givet mig anledning til
grave ned i den værktøjskasse af hvad det
at det lige pludselig er os der skal stå med den der meget store regning for
nu har vi nogle andre prioriteringer og dem har vi fremlagt i vores finanslov men jeg vil gerne være med til
er at tage fat om dem der i dag står med det nemlig kommunerne
os derudad altså hvad forestiller vi os egentlig der skal til hvis man skal gå fra hvor vi er i dag
art andre steder enten i danmark eller i norge og sverige som vi jo tit sammenligner os med
så jeg vil gerne tilkendegive herfra at det initiativ vil jeg gerne tage
at vi kan få gjort noget ved indeklimaet
på nogle områder har kunnet gøre rigtig meget
jo i øvrigt også ved arbejdsmiljøet altså undervisningsmiljøet der har ofte været den her drøftelse om toiletter som var meget ulækre
hen er for ulækkert jamen så har
der har man rundtomkring i kommunerne taget forskellige typer af initiativer det har man også gjort på skolerne hvor man er kommet rigtig langt i forhold til at få toiletterne til at være pænere og mere velholdt og få inddraget eleverne i at sørge for
kvittere for at debatten bliver rejst og jeg vil også gerne være med til at vi prøver at kigge på om vi i fællesskab med kommunerne kan komme
fordi det i dag er sådan at det lovgivningsmæssigt
hvis det var vi gjorde det der står i det her beslutningsforslag
ville vi tage ansvaret herind og så ville regningen for det også
det kan være relevant nok et godt undervisningsmiljø betyder
nedad her så hvis man i forvejen har svært ved at lære
i et indeklima der ikke er i orden så bliver det ikke bedre
synes det er vigtigt at sige at når det handler om
ville jeg være betænkelig ved at lave for meget skal lovgivning fordi jeg ville være i tvivl om om man fik taget de skoler der var i ringest forfatning først og jeg ville være i tvivl om om
først som eleverne og lærerne i øvrigt opfatter som de største problemer
er så meget mere at sige til det indledningsvis andet end
jeg selvfølgelig også vil inddrage både udvalg
at man er orienteret om hvad jeg drøfter med kommunernes landsforening i den sammenhæng og hvordan vi kan komme videre derudaf
også synes er rigtig relevant er den der handler om digitalisering altså forstået på den måde at det kan være at man er begyndt at lære lige lovlig meget ved at have hovedet nede i skærmen i stedet for på alle mulige andre områder hvis vi skal gøre noget ved det
koster det også rigtig mange penge og jeg vil sige at to kroner per
på alle folkeskoleelever
altså en halv til en hel milliard kroner
om året hvis vi skulle gøre noget bare indledningsvis ved det her ene arbejdsmiljøproblem ud over det findes der rigtig mange andre ting der skaber et godt undervisningsmiljø så det er et spørgsmål om økonomi og et spørgsmål om
vi også kan lave nogle investeringsperspektiver hvor det er meningsfuldt for eleverne fordi de
hen lærer mere på ryggen af de ting vi gør så alt er godt ved det men jeg vil også sige at det vi står over for lige nu er at vi har børn hvor der
jeg mener vi har nogle meget store inklusionsudfordringer i folkeskolen og alle mulige andre ting og derfor ender det med at være et spørgsmål om hvad
tilbage til det med prioriteringen og herfra bare et tilsagn om
herre jens henrik thulesen dahl og herre alex ahrendtsen fra dansk folkeparti for at have indkaldt til den her
som vi skal have i dag
set at det er et af de spørgsmål hvor alle egentlig er enige forstået på den måde at der er nogen der stiller sig op og forsvarer mobning som en god ting
har masser af debatter i folketingssalen selvfølgelig
man også i sin analyse af problemet
der må man sige at lige præcis hvad mobning angår
er der i folketinget bred enighed om at der er
et problem vi skal gøre noget ved i fællesskab med hinanden og der
et samfundsansvar i den sammenhæng så langt så godt jeg vil sige at hen over de årtier jeg har beskæftiget mig med skolepolitik er
sket rigtig meget hvad angår mobbedagsordenen
halvfemserne og så frem mod i dag og det er en problemstilling som er blevet taget mere og mere alvorligt og hvor der også er sket nogle gevaldige landvindinger
i folkeskolen eksempelvis at man i langt højere grad har lagt vægt på at forældre deltager aktivt omkring deres børns skolegang og lærer hinanden at kende og på den måde bidrager ind i
så man kan sige at det at have fået et blik for at det at håndtere mobning
spiller en aktiv rolle og hvor vi også fra samfundets
set rigtig positivt
hører frygtelige historier
mobning ikke bare påvirker deres
resten af livet jeg jeg tror de fleste af os kender nogle der er blevet mobbet som børn eller at vi selv er blevet
at vi kan huske
hvordan man kan være bange for at falde uden for fællesskabet for det er jo i meget høj grad det det handler om det handler jo om
store dele af det sociale liv har jo så bare forandret sig fra dengang vi selv gik i skole
det primært var i og omkring skolen og skolegården
det kunne være omklædningsrummet til idræt eller klikedannelser når
altså at det rum man kan mobbe i ikke bare alene er
men at det også er uden for skoletiden fordi de sociale medier spiller en afgørende rolle i den dynamik der er mellem børnene og når mobning udspiller sig på de sociale medier
den fred jeg tror de fleste af os har opfattet
når man endelig landede på sin egen adresse
skoledagen var overstået og man var kommet helt hjem
anderledes for børnene i dag simpelt hen
deres telefon giver adgang til at andre også kan trænge ind i ens allermest private privatsfære og mobning kan trænge ind i alle afkroge af ens liv tingene kan blive delt lynhurtigt og i
kæmpe omfang og det er rigtig meget sværere for de voksne
det var svært for gårdvagterne at få øje på det
at vi som voksengeneration skal gøre os meget klart at lige præcis den betingelse at vi voksne ikke kan se det i særlig stort omfang og at det kan foregå
timer i døgnet er en anderledes betingelse end da vi var børn og unge plus at der jo så kommer den overligger
skabe et perfekt liv på de sociale medier
det skaber også et usundt præstationenspres på de unge så ud over at man kan vise
da vi var børn nemlig et pres
i klasselokalet eller i klubben eller om det foregår på vej hjem fra skole eller på de sociale medier så er mobning ikke i orden og mobning har ekstremt store konsekvenser
jeg tror at noget af det første man skal erkende med sig selv og hinanden er at det jo præcist det var også derfor jeg indledte med at sige hvordan det er gået hen over nogle årtier
et knips med fingrene alligevel kan vi jo så gøre meget og det er
set den positive nyhed fordi tingene faktisk har flyttet
et problem der på en eller anden måde var mellem én elev i klassen altså den der mobbede og så en anden elev i klassen altså den der blev mobbet hvis man så allermest gruppeorienteret på det
i gamle dage var det jo nærmest konsekvent sådan at det var den der blev mobbet som blev taget ud af fællesskabet
man sagde at så tager vi da mobbeofferet ud af fællesskabet og så lader vi de andre blive det
den måde man løser det på kan være
mobbeofferet så ikke længere skal være på skolen der synes jeg jo godt man kan diskutere om de skoler der har taget initiativ til at det er dem der mobber der måske skal undlade at
mere rimelig måde at gå til makronerne på
anden måde de gør det forskelligt på skolerne jeg er klart størst tilhænger af at man går ned ad den vej at man selvfølgelig tager fat om dem
holde fast i at diskutere med hinanden hvad det helt ærligt er
for en oplevelse man har som barn hvis der er nogle der er ondskabsfulde over for en
pågældende barn det man så får at vide
flyttet os fra at se det som én mobber og ét mobbeoffer eller i grupper til at vi i dag helt generelt i højere grad ser det som noget der ikke knytter sig til en elev
til klassen klassen som sådan og til fællesskabet som sådan og derfor også
også et problem som vi i fællesskab og i den fællesskabsramme
det perspektiv danner
jeg starte med at svare på den del af forespørgslen der refererer til at mobning fortsat er et stort problem i folkeskolen vi ser jo overordnet at mobning i folkeskolen er et faldende problem
set positivt men vi ser så samtidig det er til gengæld rigtig alvorligt at der er en stabil andel af eleverne på mellem fem og otte
en stor andel det er godt nok mange der oplever det her som et vilkår
indgik den daværende v regering en aftale om at oprette en national klageinstans mod mobning og de partier der stod bag var socialdemokratiet dansk folkeparti radikale venstre
at uddannelsesstederne skal fastsætte en antimobbestrategi
inden for ti arbejdsdage udarbejde en handlingsplan hvoraf det fremgår hvordan problemerne løses og så er
mulighed for elever og mindreårige elevers forældre at klage til det der hedder dansk center for undervisningsmiljø hvis uddannelsesstedet ikke har en antimobbestrategi eller ved manglende eller utilstrækkelig reaktion på konkrete tilfælde af problemer
ikke så mundrette forkortelse for centeret fik samtidig tilsynet med om skolerne overholder
bestemmelser om mobning på grundskoler og ungdomsuddannelser den nationale klageinstans mod mobning blev under lovbehandlingen underlagt en solnedgangsklausul
side ikke gør yderligere i sagen så ophører klageinstansen faktisk ved udgangen af
det var aftalepartierne selvfølgelig i sagens natur allerede dengang opmærksomme på i forbindelse med indgåelsen af aftalen og derfor
blev man enige om at ministeriet senest to år efter ikrafttræden skulle gennemføre en undersøgelse med det formål
vurdere om lovens bestemmelser om antimobning herunder den nationale klageinstans har haft den tilsigtede
har gjort det vi gerne ville have den skulle gøre så det er altså ikke kun klageinstansen der skal undersøges men samtlige
det betyder krav om antimobbestrategi handleplan klageinstans og
enige om at resultatet af undersøgelsen senest skal være
sige den folketingssamling vi er i gang med nu og der bliver
til børne og undervisningsudvalget
sådan at resultatet forventes at blive oversendt
som minister i indeværende folketingssamling også redegøre for hvordan det er gået med implementeringen og ikke mindst jo hvordan det har virket sådan som forslagsstillerne bag den her forespørgsel også
har et ønske om så jeg vil ikke stå og konkludere på forhånd hvordan det er gået med indsatsen og
når der er et grundigt arbejde i gang det var egentlig heller ikke nødvendigvis det jeg opfattede
vil regeringen selvfølgelig invitere aftalepartierne
går ind og tager fat om indsatsen mod mobning i folkeskolen det skulle være de indledende bemærkninger fra min side igen tak for
at banke lige så snart man taler om at få eleverne engageret i
deres skole og aktive omkring at skolen bliver udviklet ordentligt det vil jeg gerne kigge på
kom med nogle konkrete bud og så må vi se hvad vi kan gøre ved det i forhold til
til for alvor at gå aktivt ind i det og selv bære en stor del af det der handler om om undervisningsmiljøet hvad enten det i øvrigt er indeklima eller det andet
jeg gerne give tilsagn om at vi kan tage en bredere drøftelse både i forhold til den del der handler om om indeklima men også i forhold til det her jeg mener det er helt oplagt
på en uges tid at vi har drøftelsen om om
og jeg tror aldrig vi har haft en konkret drøftelse om deres
lå særlig højt på nogens dagsorden og så har
tiltagende været noget der optog de undervisningsministre i øvrigt på tværs af partier der har siddet og den række vil jeg meget gerne følge derudad
at det er et emne der kommer til at stå mere og mere centralt i vores måde at gå til det på det ødelægger jo indlæringen for et barn ud over at det sætter følelsesmæssige spor resten af tilværelsen giver det også et ringere fundament og det vil sige at de konsekvenser det har for det enkelte barn
ikke men skolerne har faktisk pligt til at lave en antimobbestrategi der også vedrører de sociale medier
skolerne har en pligt til at gribe det her an jeg tror bare ikke vi skal tage fejl af hvor svært det er at håndtere altså ligesom det er rigtig for os som forældre
en skole hvor det her ikke er et af de emner
det er jo et af de områder hvor jeg synes man lidt skal insistere på at når der er fem otte pct der løbende oplever at blive mobbet
vi faktisk ikke helt i mål endnu og slet ikke når vi ved at det tilmed kan komme helt hjem i sovekammeret hos de enkelte og
er fuldstændig uvurderligt at vi står sammen om
her problem netop fordi det er ting der ikke fungerer i et fællesskab når det er sådan at man har
mobning jeg vil sige at der et andet tidspunkt hvor jeg
særskilt nødvendigt at det var hele folketinget der stod bag noget vi lavede og det var da vi lavede den store skilsmissereform og det er fordi den i høj grad omhandler noget af det samme nemlig konflikter
og det at kunne se sig selv på tværs af de forskelligheder og det at kunne få ting til at fungere i det fællesskab
vi håndterer konflikter eller når vi håndterer andre fællesskaber
det er præcis det der er problemet når vi taler om mobning
et fællesskab der er dysfunktionelt
set enig i de bemærkninger der kom fra liberal alliances ordfører om at det er kollektiv ondskab
de grimme følelser og sider
i et fællesskab så alle kan være der så det er måske også noget af det vigtigste man overhovedet kan
fællesskab hvor den type af tendenser bliver
tøjlet i det kollektive rum så vi kan være ordentlige over for hinanden
bare et spørgsmål om at flyve under radaren fordi vi bliver mere sofistikeret
bliver brugt af årsværk hvad de bliver brugt på så så vi får et overblik at tage udgangspunkt i når vi på et tidspunkt skal kigge på evaluering så så vi ikke tager det bid for bid men faktisk kan se
hvor de forskellige partier gerne vil have det skal bevæge sig
vil jeg bare som et opmærksomhedspunkt i forhold til formen for tilsyn
at der er meget stor forskel på den måde vi driver tilsyn på som stat nogle steder gør man det egentlig relativt goldt hvis man må sige det sådan
kan det eventuelt få nogle konsekvenser andre steder har man opfundet dialogbaseret tilsyn
totalt dialogbaserede
jeg er enig med fru marianne jelved der siger at vi
i forhold til debatten om disciplin som
mig om ordet disciplin men hvis man lader
sige at noget af det der bekymrer mig rigtig meget er
utydelige vi er blevet mere utydelige i vores samfund i gamle dage i den sorte skole og forældre og børn imellem var var disciplinen redskabet til at være tydelig vi disciplinerede
til tider meget firkantet nødvendigt meget firkantet
blevet for utydeligt hvordan man kommer ind i fællesskaberne i de forpligtende fællesskaber også som børn og unge engang var der en logik i hvad man skulle lave når man blev voksen for man kunne bare kigge på sine forældre det vil jeg ikke tilbage til men vi har glemt at skabe en tydelig vej for hvor
hen når vi opløser kønsforskellene
men det skaber også en utydelighed i forhold til nemt at kunne afkode
bliver det enormt svært at navigere som barn og som ungt menneske og det bliver enormt svært at afkode