syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
er at enhedslisten synes at dagpengeperioden skal være rigtig rigtig kort fordi vi skal sørge for at folk får et tilbud om et arbejde meget hurtigt men ingen skal smides ud af dagpengesystemet
falder ud af dagpengesystemet efter fire år så vi trænger til at få løst den udfordring der handler om at vi sikrer at mennesker får en mulighed for at få et arbejde
meget at gøre ved for enhver må jo huske som man nu bedst kan
enhedslisten er et demokratisk parti
faktisk har en debat i både folketingsgruppen og med vores hovedbestyrelse om
hvad vi vil sige vi gerne vil have og måske også diskutere hvad vi kan nøjes med
bare sige til venstre her at pointen er
medmindre der kommer en eller anden form for indrømmelse
dagpengespørgsmålet vil enhedslisten ikke kunne lave at forslag og stemme for et forslag til vedtagelse sammen med regeringspartierne
nu stemmer vi så for det forslag som vi har udarbejdet sammen med regeringen det er jo
meget logisk og et meget godt udtryk for at vi faktisk
at blive generet af andre
også ind for at mennesker skal have mulighed for at eje deres egen bolig det ser vi ikke noget som helst problem i vi kan godt diskutere om skattesystemet omkring det i dag er indrettet rimeligt og rigtigt
støtteordninger som ensidigt retter sig mod ejere og som gør at lejere bliver snydt det er vi uenige i
at man fra samfundets side skal gribe ind og sørge for at de lejligheder bliver udlejet
hvor det kan betale sig at arbejde eller
indføre som et generelt princip og hvis man så afkortede dagpengeperioden yderligere så
taler om en stor og flot vækstplan og venstres formand taler om en fin lille plan men er det den plan som ifølge vismændene koster tusind arbejdspladser i
synes jeg måske at begge betegnelser er misvisende og er det den plan der fører til øget forurening øget
ikke tænke på hvor galt det går når venstre kommer igennem
ifølge vismændene ender med et minus på tusind og så er statsministeren glad og stolt altså jeg tør slet ikke tænke på
rigtig glad og stolt hvor meget minus skal vi så have på arbejdspladserne
helt helt usædvanlig urealistisk og ufornuftigt at have
til gengæld er det nu blevet rigtig fornuftigt at have et mål som venstre før valget sagde ville føre til et angreb
ikke bare den at venstre har besluttet sig
at nu vil man gå til angreb på kernevelfærden og det er det vi skal se i de kommende år og
kan få et klart svar på hvor det er der skal skæres
og den er et forsøg på at indføre løntilstande i danmark som svarer til dem man har i tyskland
halvtreds kroner i timen det er det perspektiv
det er det vi skal have i fremtiden i danmark det er venstres vision og drøm for danmark til angreb på kernevelfærden
hvad er kernen i det man nu diskuterer med så stor iver ja det er at både venstre og regeringspartierne er enige
er en politik som de før valget sagde ville føre til nedskæringer i
over en procent om året for at sikre velfærden venstre mente at nul
var nødvendigt for at sikre velfærden i dag er regeringen gået ned på nul
som man før valget mente ville føre til et grundlæggende angreb på velfærden og venstre er gået ned på nul
man også før valget sagde ville føre til angreb på velfærden måske er pointen den
jeg tror sådan set at det
som nævnte et konkret eksempel på forringelser af velfærden som sker i de her år og som er en naturlig konsekvens af at man har reduceret antallet af ansatte i
sektor med tredivetusind det har ført til forringelser af velfærden
til dårlige arbejdsforhold for de offentligt ansatte og når man kan føre en diskussion her i folketinget hvor man ligesom antyder at det ingen konsekvenser har haft så har man fjernet sig fuldstændig fra det liv almindelige mennesker lever
rigtig ærgerligt jeg synes man skal erkende
i dag er er et stort flertal i folketinget som
set er indstillet på at gennemføre forringelser af velfærden og det er man fordi man først skal have fundet pengene
og da man jo har givet pengene væk til de rigeste danskere i skattelettelser så er pengene der ikke
jo kendsgerningen jeg synes at det ville være mere ærligt hvis man sagde at det man diskuterede nu mellem regeringspartierne og venstre
var i hvor stor udstrækning man vil anerkende og
acceptere at der sker forringelser af velfærden i de kommende år
også et eller andet fuldstændig fantastisk
diskussionen om de offentligt ansatte og det der
få det indtryk at når offentligt ansatte arbejder skaber det overhovedet ingen værdi det er kun en udgift
og underviser børn hver eneste dag en sosu assistent går på arbejde og sørger for at de ældre får et bedre liv hver eneste dag en pædagog går på arbejde og passer sit arbejde i daginstitutionen
for at børn udvikler sig så skabes der værdi i vores samfund og den værdi skabes ikke hvis de mennesker fyres og går arbejdsløse
set er en vigtig pointe at have med den anden diskussion som foregår er jo diskussionen om den lille fine plan
fra enhedslistens side har vi en grundlæggende indvending mod disse fine planer det er at den umiddelbare konsekvens er øget arbejdsløshed når vismændene siger at konsekvensen i
og femten er at der er tusind mennesker færre i arbejde end hvis man ikke havde iværksat den her plan
jo fantastisk at høre den diskussion der foregår herinde
indtryk af at ved at gennemføre den plan har man løst arbejdsløshedsproblemet beskæftigelsesproblemet og man har skabt velfærd i vores land
jo ikke udtryk for at vi har anerkendt eller går ind for de eu regler som statsministeren antydede nej så er det fordi vi har erkendt noget andet besværligt og irriterende nemlig
til at tale med regeringen i dag om økonomisk politik er at man starter med at sværge på at man ikke vil gøre noget de kan blive vrede over nede i eu det sværger vi så på
regeringen og venstre tage hinanden i hånden fordi de er enige om at det de mente før valget gælder ikke mere
havde mulighed for at deltage i fns fredsbevarende styrker når det var relevant
set vores mål og det arbejder vi for hver eneste dag
som vi har og så vi
for at deltage i fns fredsbevarende tropper det er sådan set enhedslistens politik på det her område
det så sker i den offentlige eller private sektor er efter min mening ikke særlig afgørende selv om man må erkende at der er en række opgaver som langt bedre løftes i den offentlige sektor end i den private sektor
mikkelsen efter mødet i dag
er at det afgørende er at der produceres værdi i et samfund det er værdien af det der produceres som er afgørende og ikke hvor og af hvem det produceres det er derfor det er rigtig godt at alle mennesker helst arbejder
organisere arbejdet uden at være styret af skemaer og bureaukrati krav om udlicitering osv
betydelig mere og bedre velfærd for de samme penge så jeg er enig med finansministeren i den første sætning han siger men når han begynder på alt det andet han snakker om jeg sikker på at han skaber mindre velfærd
hvor man i stor udstrækning overlader det til folk selv at finde ud af
bedre og mere effektiv offentlig sektor med større tilfredshed og man ville kunne producere mere og bedre velfærd det er jeg helt enig med herre kristian jensen i og derfor er det jo også rigtigt som
en til en sammenhæng men det vi kan konstatere der er sket de seneste år er at det at man har reduceret antallet af ansatte har ført til dårligere velfærd
at den måde man bekæmper og reducerer kriminalitet i danmark på både indbefatter en målrettet og effektiv indsats af politiet og jo også at en lang række andre initiativer som inddrager andre kræfter end politiet
folketingsvalg jeg takker for indsatsen det gav et godt resultat
god idé hvis de mennesker som er på arbejdspladserne arbejder på arbejdspladserne producerer værdierne også bestemmer over dem og også bestemmer på de arbejdspladser hvor de arbejder
deraf fremgår at vi skal have et politi fremadrettet det er klart at politiet skal organiseres sådan at det mest effektivt
forebygge kriminalitet ved at tage hånd om sociale problemer og vi mener at det militære forsvar som vi skal have skal reduceres til en størrelse der er nødvendig for at sikre danmarks suverænitet og stille tropper til rådighed for
skyldes mine fuldstændig manglende evner til at være pædagogisk og det beklager jeg meget
skal prøve at skrive det ned og sende det i en mail så kan det være at det
at vi får brug for en sådan sidste løsning i rigtig rigtig mange år endnu og derfor tror jeg
det bliver den dag hvor vi sørger for at alle mennesker enten har et arbejde eller også er på en ydelse på grund af deres handicap eller sygdom som
muligt ved at vi sørger for at der er arbejde og uddannelse til folk hvis folk ikke har fået mulighed for at få et arbejde
noget at leve af og det skal de have indtil vi har sikret dem mulighed for at få uddannelse eller arbejde
langballe lagde dem frem her i folketingssalen
herre christian langballe om det også er rigtigt forstået at han helt bevidst har videregivet fortrolige oplysninger i en situation hvor disse er omgivet af særlig fortrolighedskarakter blandt andet af hensyn til
og på trods af det har herre christian langballe
gælder i forhold til statens sikkerhed
jeg synes at der er grund til at være glad i dag fordi vi så på det her område får skabt lige vilkår
når man for eksempel har snakket om energirenovering af
en klar tendens i retning af at
den boligjobordning der nu er blevet genetableret og som jo kun meget beskedent og indirekte handler om energirenoveringer er en ordning som
ejerne som altså på en lang række områder
også været på solcelleområdet indtil vi fik vedtaget det her lovforslag
af enhedslistens meget meget vigtige
af en energiaftale var at vi skulle forsøge at sikre at der blev sikret ligestilling mellem ejere og lejere og det er jo rigtigt
med andre partier så der er jo mange der i dag kan være glade ja man kan vel endda gå så vidt som
er nogen der har talt imod den her ligestilling
har den her urimelighed og uretfærdighed som har ramt lejerne
jo eksisteret i rigtig mange år jeg tror nok at vi
være en forholdsvis enkel sag at få det bragt på plads
til det private udlejningsbyggeri jeg håber trods alt at vi har fundet en løsning der i forhold til lige præcis
den almene boligsektor har vi stort set kun fået positive tilbagemeldinger med klare tilkendegivelser om at man forventer at det her kan sættes i
har også fået flere henvendelser fra folk som kan man sige har været meget engageret i at udvikle indsatsen i den almene boligsektor på det her område
haft lidt svært ved for alvor at komme i gang og er stødt ind i nogle problemer og vanskeligheder
og tilfredse med at der kommer den her ordning de har så anført sådan
med nogle spørgsmål i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag men grundlæggende
er det en god dag for den vedvarende energi for solenergien
den sociale balance og retfærdighed i vores samfund så det er
er vel den simple at når det kommer til stykket mener ministeren at bnp den økonomiske vækst er det vigtigste og forudsætningen for alt andet men er det rigtigt
de senere år som peger på at når man når et vist niveau for rigdom i et samfund
det at samfundet bliver rigere der skaber større tilfredshed og lykke og glæde i samfundet blandt borgerne
jo også blive en anden er ministeren ikke enig med mig i at
at mennesker kan udfolde sig på den måde de gerne vil
derfor er interessant at måle hvordan det går med det og ikke hvordan det går med et enkelt element
større vækst i bnp end der ellers ville komme det der så sker er at man ødelægger livsbetingelserne for en række af de fattige i
får et dårligere liv
vi have mulighed for at sammenligne og afveje disse ting i forhold til hinanden i stedet for bare at sige at det er væksten i bnp der er det afgørende uanset om den skaber større eller mindre udfoldelsesmuligheder frihed glæde
sige at vi måler på om folk nu lever på en måde der lever op til det
selvmordsforsøg er i et samfund vi kan se på hvor stor uligheden er
er arbejdsløse og det kan vi jo sætte i forhold til
vi synes vi bliver nødt til at se meget mere nuanceret på hvad det er der skaber et godt samfund og der er en tilbøjelighed dag fordi bnp har den her overordnede karakter at det er det eneste man rigtig for alvor lægger vægt på så det jeg gerne vil spørge fru
indstillet på at diskutere hvordan vi kan få mere fokus
kvantitative mål ikke sådan med hvordan folk føler de har det men hvordan
på en måde så de kan få det som de betragter som et godt liv
og som det her indeks handler om
vi har en udvikling i samfundet hvor vi på den ene side har en vækst i bnp men på den side ser en masse konkrete eksempler på at mennesker tilsyneladende ikke har noget godt liv
der bliver flere hjemløse så kan man sige at det er fordi der er mange der er psykisk syge og derfor bliver de hjemløse men hvorfor er det sådan at folk bliver psykisk syge og bliver hjemløse
inddrage alle de elementer i en diskussion på lige fod med det der handler om den økonomiske vækst det
man kan tolke og læse dette indeks efterfølgende helt enig men den måde at tænke andre elementer ind i vores politiske diskussion
også når vi diskuterer den økonomiske politik
give rigtig gode muligheder for at hæve deres livskvalitet
helt enig med fru maja panduro i
øge indtægten det interessante er jo så bare
får de andre ting i spil
kan man gennemføre store økonomiske reformer uden at de ting også undersøges og indgår i
afgørende spørgsmål her er om vi fortsat skal anerkende bruttonationalproduktet den økonomiske vækst som det afgørende parameter eller om vi må erkende at andre elementer
det måske også skal indgå i den måde vi gør ting op
det faktisk betyder noget når man laver forslag og planer i folketinget der handler om økonomi
så fokuserer ensidigt på konsekvenserne for den økonomiske vækst og det andet inddrages hvis der er nogen der tager det op i stedet for at det allerede indgår i beslutningsgrundlaget
jeg også helt med på at dansk folkeparti indtager et særstandpunkt
det kunne være rigtig godt indimellem at få et samlet overblik
af de politiske beslutninger vi tager for de mennesker det rammer og at vi der
brug for en mere samlet vurdering af hvad konsekvenser det har
for herre hans kristian skibby må vel indrømme at når vi snakker om store økonomiske reformplaner snakker vi altid om effekten på bruttonationalproduktet
give mennesker muligheder for at leve et godt liv
muligheder for at føre et godt liv det ønsker herre
skibby ikke at inddrage i de store økonomiske politiske beslutninger
det kunne man godt få indtryk af at der var stor politisk modvilje mod både i regeringen og de store partier men men
vil bare spørge fru lone loklindt om det ikke godt kunne være et bidrag til det arbejde at vi i et velstående rigt land som danmark faktisk prøvede
udvikle sådan nogle metoder at
også bød ind i det internationale samarbejde med nogle bud på hvordan man kunne gøre
jeg tror al respekt for bhutan og
eksempel for eksempel på det energipolitiske område
det ville være rigtig godt hvis vi også på det her område kunne
hvordan man kunne indrette sådan et indeks og hvilke vanskeligheder og muligheder
skiller jeg vil bare sige til herre eigil andersen at jeg godt tror at vi i det videre arbejde i de udvalg som arbejder
andre måder at gøre ting op på end via bnp kan indgå en aftale om at vi godt kan beholde bnp som noget vi også
faktisk sige at her er jeg måske kommet til at udtrykke mig rigelig firkantet i det forslag jeg har fremsat
herre ole birk olesen er overbevist om at frie markedskræfter og uhæmmet økonomisk vækst skaber størst mulig lykke så er det jo bare ren ideologi der ikke
en reduktion af grundskylden
som kan bekræfte eller afkræfte vores ideologiske
mens danmark faktisk internationalt formentlig presset til
som er indholdet i enhedslistens
afvisende over for at tage nogen tiltag i den retning i danmark
netop fordi vi har så udførlig statistik på så mange
netop fordi vi ved så meget
et helt andet og langt bedre udgangspunkt
at afprøve hvordan man indretter et indeks der på det her område kan sige noget langt mere præcist om hvad udviklingen hvad vores politiske initiativer betyder for menneskers muligheder
som de så definerer som et godt liv
bnp i mange år har været brugt
til afslutningsdebatter og åbningsdebatter her i folketingssalen
jo få det bekræftet så er der bare det bemærkelsesværdige at
se sammenhænge mellem stigende vækst og højere livskvalitet
måske er det faktisk sådan og det strider muligvis mod nogle af de sådan lidt mere primitive behovsteorier at økonomisk vækst og indkomst kun betyder noget for livskvaliteten op til et eller andet punkt
nogle andre punkter der betyder noget for livskvalitet blandt andet tryghed lighed og tillidsfulde relationer til andre mennesker det er faktisk bemærkelsesværdigt at
set også giver langt større frihed for
synes det er værd at leve jeg synes det er en mærkelig tilgang til politik at det skulle være sådan nærmest lidt smålatterligt at beskæftige sig med skattepolitik
det betyder så at bruttonationalproduktet
faktor hvis vi som politikere fokuserede på at skabe bedre samfund for mennesker
vi skal til at fokusere på at få samfundet til at udvikle sig frem for udelukkende at få det til at vokse derfor er der brug for en grundlæggende værdidebat som
kan være så svær at få taget i et land som netop befinder sig i den fase hvor sammenhængen mellem øget bruttonationalprodukt sammenhængen mellem økonomisk vækst og menneskers oplevelse af at få større udfoldelsesfrihed faktisk er
ingen tvivl om så for politiske partier der henter
deres grundsynspunkter og grundprincipper
jo indlysende at selvfølgelig er bruttonationalproduktet stadig væk det vigtigste
sådan var det dengang lærebøgerne blev skrevet jeg appellerer bare til at der i hvert fald er nogle i regeringen og nogle i folketinget der interesserer sig lidt for de forskningsresultater
med til at finansiere bliver lavet i fn
til at finansiere bliver lavet i eu
den her ensidige fokusering på økonomisk vækst i vores del af verden tilsyneladende
et godt liv end vi har haft
gennemfører nogle radikale forandringer med sikkerhed
der begik det som nogle moralister med religiøse tilbøjeligheder nok vil kalde en dødssynd nemlig at ødelægge livsbetingelserne for vores egne børn
det synes jeg er katastrofalt når man så oven i købet kan konstatere at det vi gør ikke nødvendigvis er med til at skabe større tilfredshed og lykke i befolkningen vi har tidligere
man skulle lave en bæredygtighedskommission for at udvikle brugbare indikatorer som kan anvendes for at følge den grønne omstilling
holde et vågent øje med hvor mange ressourcer
og hvad konsekvenserne er for miljøet det er efter vores opfattelse nødvendigt for at få en langtidsholdbar og bæredygtig økonomi også det forslag
man må sige at ønsket om at udvikle viden
så udbredt og indimellem kan man jo næsten komme til at holde af danmarks deltagelse i forskellige internationale fora
dér er der faktisk nogle lande hvor det er lykkedes at komme til den erkendelse at både påvirkning af natur og miljø påvirkning af menneskers
afgørende parameter afgørende elementer når der formuleres en politik også når der formuleres en økonomisk politik
at sikre at vi i danmark udvikler et nyt indikatorsæt for samfundsudviklingen hvor livskvalitet og velfærd sættes i centrum
omfattende og skal selvfølgelig indeholde målbare kvantificerbare det betyder bare at det skal være noget som konkret kan påvises og ikke
om hvad folk føler eller mener indikatorer for
til psykisk velbefindende børneliv
vi kan sådan set tage udgangspunkt i meget omfattende forskningsresultater inden for det som
hippieagtigt hedder lykkeforskning
det er vores opfattelse at de her indikatorer skal være vejledende for den danske politikudvikling på akkurat samme måde som bnp har været hidtil
hånden kan vi holde et vågent øje ikke med bare aktiers men selve samfundets kurs i forhold til
godt nu kan man jo altid diskutere graden af hykleri i folketinget og det bliver vi næppe enige om men jeg vil bare spørge
langballe om jeg skal forstå det sådan at dansk folkeparti nu indtager det standpunkt at information man har fået i om pets
hvis det er det dansk folkeparti mener så giver det jo helt nye
nogle udvalg hvor vi fik adgang til nogle informationer er det rendyrkede hykleri
hensynet til pets arbejde fuldstændig ligegyldigt
nok hykleriets pris er tildelt
der fylder mest er diskussionen om det her topmøde eller hvad man nu vil kalde det hvor statsministeren kan møde partilederne i udgangspunktet synes vi at det
det har mildt sagt ofte været en tynd kop te også fordi
altid synes man at statsministeren har held til at udpege den eller de ministre det for tiden er mest interessant at spørge om noget det lykkes somme tider for statsministeren og
jo planlægges et stykke tid i forvejen og hvem ved hvilken minister der nu kommer til måske uden for den planlagte skematik fra regeringens side
bringe sig i offentlighedens søgelys det kan være vanskeligt at vurdere hvorimod man vel kan
sikker på at uanset hvornår man kalder statsministeren ind så vil det vække en vis interesse og opmærksomhed så den del af det er vi fuldstændig enige i vi har to
besynderligt at det er folketinget som bestemmer hvem
vi har jo bemærket vil jeg sige at de to store partier bruger en hel del energi på at diskutere med hinanden hvem der burde have været der og vi kan også bemærke at også på det område er det
er i regering derfor fylder det jo meget det forstår vi godt
handler om at statsministeren vil være sikker på at hvis hun møder op så bliver hun også matchet på lige fod eller hvad det nu hedder ved at
en aftale om at sådan er det og så burde man vel kunne overholde aftalen det er vel ikke så svært vi er jo
det kommer til den slags formelle aftaler så det burde vi vel kunne på den anden side må jeg sige lige præcis den
står og
jo en vis form for frihed som jeg godt kan forstå at andre misunder os men
sig slå ud af jeg har nu alligevel også godt forstået
formand og på andre at man ikke ville synes det var passende hvis enhedslisten sådan sendte de tolv folketingsmedlemmer på skift
heller ikke vi vil gøre jeg tror sådan set at vi nok skal beslutte os til hvem det skal være og så prøve at overholde det
sådan beslutter sig til hvordan det skal være og pådutter os at vi skal have en partileder når vi nu ikke har en partileder og det er jo ikke ulovligt at
i folketinget som ikke har en partileder det er ikke skrevet ind i grundloven eller valgloven
synes jeg at det andet problem er større nemlig det at de to største partier aftaler at de kun vil lave det her
de altid har dobbelt så lang taletid som de andre
selvfølgelig diskutere om socialdemokraterne har nogen permanent sikkerhed
vi normalt tilrettelægger arbejdet på her i folketinget at man forlods giver et enkelt
det mest taletid i spørgerunde og så videre i praksis
vedtage at det skal være sådan at det er den tilstand der er den anerkendte den eksisterende tilstand
skal erkende at den lettelse som de store virksomheder får betales af almindelige forbrugere og den betales af mindre virksomheder
det andet som vel også er værd at tage med er at det der jo reelt sker er at når man lemper betalingen for de store vandforbrugere
reduceres deres motiv til at begrænse deres vandforbrug det er jo det som blandt andet virksomheder
for miljøteknologi påpeger nemlig at det faktisk bremser den teknologiske udvikling og derfor bremser beskæftigelsesmulighederne og udviklingen inden for den grønne del af industrien så måske er det her
et seriøst stykke arbejde med at ændre satserne
kunne man jo have ændret på den faste betaling feks som måske
givet et rimeligt udgangspunkt men er realiteten ikke bare at
her har man haft behov for at demonstrere at man vil gøre noget nogle ganske få meget vandforbrugende virksomheder prisen betales så af mindre virksomheder og prisen betales af den almindelige forbruger
dele ud på forbrugerne så alle får deres andel eller også kan man vælge at give dem udelukkende til de store virksomheder jeg siger bare at når herre jørn dohrmann støtter at de effektiviseringer udelukkende går til de store virksomheder så er det jo forbrugeren der betaler så er det den
der betaler fordi man så kommer til at betale
er ved at gøre det billigere at bruge ressourcerne sådan at der spares mindre på ressourcerne og så tager vi det lidt afslappet med at de virksomheder der måske lever af at udvikle løsninger hvor man kan klare sig med mindre vand
at man har valgt at lette muligheden for at bruge løs af ressourcerne det gør man billigere
man det mindre attraktivt at spare på vandet
jeg vil bare spørge fru lone loklindt hvordan hænger det man gør her sammen med regeringsgrundlaget der taler om at man godt ved at man ikke kan fortsætte ad en vej hvor man bliver ved med at bruge løs af jordens ressourcer og at
det er den måde man skal udvikle dansk industri på når man så lige præcis sætter prisen ned på en vigtig ressource jeg forstår ikke sammenhængen imellem det regeringen gør her og det regeringen siger der skal gøres
nu bliver dyrere at være dansker selv venstre er begejstret for et lovforslag der har det indhold og det kan vel i grunden overraske så forsøger man at trøste sig med
den der nedsættelse af taksterne som de store virksomheder får gavn af
klares ved hjælp af nogle besparelser den besparelse på de syv hundrede million kroner er vel mest af alt udtryk for
kroner det ene sted tænker man sig til en effektivisering på det tilsvarende beløb
forligspartierne bag ved forliget har indgået en aftale om at finde de syv hundrede million kroner herregud tidligere havde vi en målsætning om at finde
er så blevet reduceret lidt og det er måske meget fornuftigt pointen er bare at de penge ikke er fundet endnu og uanset om de bliver fundet eller
det jo ingenting ved at man her lader almindelige forbrugere betale for at store virksomheder slipper billigere
på den måde kan man jo sige at det her sådan i
af de vækstaftaler som regeringen har indgået med højrefløjen i dansk politik nemlig at almindelige mennesker skal betale for
meget præcist udtryk for det er også udtryk for en anden tankegang som gennemsyrer alle vækstaftalerne nemlig det interessante og spændende synspunkt at man ikke skal tage det særlig tungt eller særlig alvorligt når regeringen i regeringsgrundlaget skriver
ikke kan blive ved med at have en udvikling som er baseret på
og give rabatter og støtte til virksomheder som havde udnyttet deres besparelsespotentiale eller som ville udnytte
det er jo præcis det modsatte af det man selv siger er en fornuftig og klog og miljøbevidst satsning på erhvervsudvikling
det er de store producenter som nu får billigere vand hvem er kede af det inden for erhvervslivet
andet de virksomheder som skal leve af at lave teknologiske projekter som kan reducere vandforbruget sørge for genanvendelse af vand og så videre
også dem der skriver høringssvar hvor de gør opmærksom på at de opfatter det her som et klart tilbageslag for deres mulighed for at udvikle en god og sund forretning det vil sige at den grønne del af erhvervslivet de grønne virksomheder lider skade mens der er andre der vinder
den måde udtrykker det her forslag
den filosofi der ligger bag vækstplanerne nemlig en sort opfattelse af hvordan man skaber økonomisk udvikling og beskæftigelse i danmark
retter sig ensidigt og målrettet imod at skabe bedre vilkår for de store virksomheder
største udbytte det gør de også her til gengæld
kan mindre virksomheder være med til at betale så kan man
godt skabe en virkelighed hvor man ikke mener der eksisterer noget som helst konkurrenceforhold eller nogen som helst relation på fødevaremarkedet
de produkter som mindre virksomheder producerer
fuldstændig forfejlet erhvervspolitik på en venlig dag kan man sige at det
i hvert fald også en udvikling som entydigt ikke går i den grønne retning som regeringen siger at den vil men kan man ikke sige andet godt om det her lovforslag
at det med enestående tydelighed udstiller det indhold der er i de vækstpakker
hvis man kigger på den trappemodel man nu har valgt er det så ikke rigtigt at den trappemodel er betydelig strengere end den man tidligere har undersøgt
ingen analyser af konsekvenser den her trappemodel får socialt set hvilke konsekvenser den får i forhold til miljø og miljøløsninger og for så vidt heller ikke nogen seriøse analyser af hvad den betyder for
det er jo realiteten i den model man finder her
gratis fordi man kunne
skandalen omkring solceller var den største skandale han havde oplevet i sine tolv år som energiordfører kendsgerningen er at den skandale var baseret på en mail sendt fra en
cc til departementschefen det var det hele baseret på og den mail ville vi jo ikke have haft adgang til at se hvis og når man
det er kernen det er så vigtigt for venstre at beskytte sig fremadrettet når man får ministerposterne at man såmænd også
set at embedsmænd som giver god og klog rådgivning ikke har
noget imod at stå ved det de siger ministeren kan have en interesse i at det holdes hemmeligt at
hun har fået bedre rådgivning det medgiver jeg men embedsmændene har vel næppe noget problem
en enkelt ting hvad er fordelen ved at vi ikke får at vide at en kontorchef i miljøstyrelsen har skrevet at man burde orientere ministeren om at der er et problem som ministeren skal handle på i
hvem gavner det at vi ikke får det at vide
i miljøstyrelsen anbefaler at man giver
den kommende lovgivning kommer til at gælde er det ikke rigtigt at det er sådan det er
forstå når jeg ser på resultaterne af den kommunikation at man ønsker at det bliver holdt hemmeligt men kunne herre jeppe mikkelsen ikke nævne et konkret eksempel på at det er gavnligt for befolkningen for offentligheden
jeppe mikkelsen kan kommunikere hemmeligt med justitsministeren
en hemmelig kommunikation af samme grund kan vi ikke få tallene
have hemmelig kommunikation med ministrene
mikkelsen misforstår det her
det her er lovgivning som er lavet af hensyn til herre jeppe mikkelsen og det radikale venstres bekvemmelighed i kommunikationen med ministre
handler om at menneskene i det her land
sig gøre jeg kan love sfs ordfører at det stadig
også hvis sf ministre gør sig skyldige i magtmisbrug men hvorfor skal
havde fremlagt ville mørklægge tingene jeg har det også sådan at når en journalist ringer til mig og siger nu har jeg fået dokumentation for at ministeren var informeret
afgørende for at sagen ruller det vil han jo ikke kunne gøre fremover og hvad er fordelen for borgerne for demokratiet ved at man ikke kan hente den slags informationer fremadrettet
den grundopfattelse at de synspunkter og holdninger jeg har godt kan tåle åbenhed også uden at jeg bruger timer på at formulere dem elegant eller smart
kan vi have det forskelligt jeg synes også at det har været bemærkelsesværdigt i
jo kom frem hvad formålet er formålet er som
der går ind for den her lovændring har sagt det er vigtigt at embedsmændene kan give saglige råd til ministrene uden at risikere at det kommer offentligt frem at de har påpeget at ministrene var på vildspor og var ude i
det rigtigt at når sagen er færdigbehandlet kan man få adgang til de sidste dokumenter som er afpasset med departementschefen og ministeren og dermed
som en af de få politikere som benytter sig af aktindsigt
har brugt en del nogle synes urimelig lang tid på at kontrollere ministres
været en debat og det er såmænd de første som er de interessante
så opsigtsvækkende at regeringspartierne skifter holdning
jo i mange spørgsmål men det er dog alligevel usædvanligt at alle tre partier går fra et synspunkt de havde før valget til et andet og nyt standpunkt nu
får man intet svar andet end det interessante svar at de har brug for at få rådgivning fra embedsmænd som kan holdes hemmeligt og at de har brug for at holde
mailkorrespondancer med forskellige politikere
sige at jeg synes det er et rigtig dårligt argument
det åbenheden handler om at det vil vi gerne have indsigt i og jeg vil sige til de socialdemokrater
os lidt kærligt af ministre og afsløre når de udøvede magtmisbrug prøv nu at tænke
i havde brug for dengang
i synes det er ubehageligt og besværligt at oppositionen skal have de samme redskaber i dag men den tid kan jo komme hvor i får brug
sammen med os andre forsøger at få indsigt i hvad forskellige ministre foretager sig af mærkværdigheder
at i allerede har overtaget regeringsmagten at i allerede har
godt sige til jer selv hvis det skulle ske
brug for de her redskaber
man sige jamen betyder det noget ja i sidste uge fortalte
herre lars christian lilleholt mig jo at han havde oplevet den største skandale i sit liv næsten i hvert fald som energipolitisk ordfører
den banale kendsgerning er at det ville vi ikke have vidst i dag hvis vi havde haft den lovgivning som vi nu lige om lidt stemmer for det havde vi ikke vidst vi havde vidst at lars aagaard
kopi af den mail til mig så det var ikke nogen hemmelighed
jeg ikke aktindsigt for at få oplyst men det at der er en kontorchef i
giver anledning til at vi efterfølgende går dybere ind i sagen og ser at energiministeren gentagne gange er blevet gjort opmærksom på at der er et problem det havde vi altså ikke fået at vide hvis
styrelsen skriver det som den efter debat med
rigtige saglige rådgivning
er at man gør det meget vanskeligere og mere besværligt for pressen at afsløre magtmisbrug man gør det sværere
rigtig rigtig træls jeg kan love alle dem der tror at de bliver ministre en gang og dem der er det at vi skal nok stadig væk afsløre deres humbug og deres svindel men det bliver bare sværere og
vi nævner ti tyve eksempler på sager
dem der går ind for den her nye lov det spørgsmål hvad er
holdt hemmeligt for offentligheden som ikke lykkedes for
som den er i dag og vi får ikke noget svar
sikker på at der findes masser af svar der er masser af ministre som ville ønske at der var mange ting der ikke kom frem i offentligheden nogle af dem er endt med at sidde
blevet og det går ministeren ind for eller hvad mener han i grunden fordi det er lidt svært at få
ministeren været i god lære ovre i ministeriet jeg vil bare spørge ministeren atter en gang synes ministeren
er den helhed som vismændene beskriver ved at sige at det giver et minus i beskæftigelsen på tusind i
det den helhed der skulle gøre os glade for selskabsskattelettelsen eller er det
erkendelse skatteministeren er nået frem til
meget utilbøjelig til at give venstre ret i noget som helst at jeg kan huske at skatteministeren da han havde en anden rolle i samfundet var af en helt anden opfattelse af
og oppositionens samlede vækstplan det er vel realiteten i det jeg vil nu alligevel godt spørge skatteministeren om han synes at det er rigtig godt
noget godt mål at have at beskæftigelsen falder i
og femten det andet jeg godt vil spørge
et svar på hvornår skatteministeren analyserede sig frem til at
vækst i den offentlige sektor gør at vi
skattelettelser primært for de rigeste danskere sagde man jo at der var råd til både velfærd og skattelettelser og dengang var velfærd vist en vækst på mindst
andet energiområdet er det ikke de ting som venstre nu ruller tilbage sådan at venstres skattelettelser til de rigeste danskere nu bliver betalt af en lavere vækst i den offentlige sektor
afgifter som venstre hævede
åbenbart ikke råd til de skattelettelser på den måde som venstre finansierede dem
på en anden måde nemlig ved at angribe velfærden og tage pengene fra de økonomisk dårligst stillede danskere det er endt med at venstre får finansieret sine gamle ønsker om at
finansieret nemlig ved en sænkelse af de offentlige udgifter
thomas jensen om er om han synes det er en succes for socialdemokraterne at man nu sender regningen for skattelettelser til de rigeste danskere
til en reduktion i den offentlige vækst og videre til
regering påtager sig ansvaret for at skaffe en finansiering af den gamle regerings skattelettelser til de rigeste danskere hvor man helt ensidigt
tal der er hvor få arbejdspladser den her plan skaffer isoleret set
på hvad den koster men det som alligevel er kernen her er at
med konservative og dansk folkeparti
de rigeste danskere delvis finansieret af nogle energiafgifter så kommer
regering til og siger de energiafgifter kan
vk regeringens udspil da den kom med
rigeste danskere at de skulle finansieres ved en meget lille vækst i den offentlige sektor
su modtagere skulle betale hvordan tror herre thomas jensen at socialdemokraterne havde regeret dengang
og give generelle lettelser
er en klog og miljømæssigt rigtig måde
understøtte nogle processer hvor man faktisk reducerer sit energiforbrug i stedet for at give generelle lettelser
under den tidligere regering ville det have været helt naturligt men på grund af den regering der fremsætter det jeg synes i grunden
tilbage i tiden på hvordan udviklingen
tidligere har sagt flere gange i den her debat
var finansieringen jo enten fraværende eller i stor udstrækning at man satte afgifter op som ramte erhvervslivet herunder energiafgifter dengang var dansk industri stor tilhænger af det
vi hørte ikke mange pip fra dem om at det var skidt at
energiafgifterne steg men det var dengang nu behandler vi så et lovforslag hvor man
en omfattende kampagne hvor energiafgifterne er blevet udråbt som det der sammen med selskabsskatten
gøre noget ved og jeg synes lige så godt man kan sige at det er vores nuværende regering der bærer ansvaret for
jo marginale ændringer som de borgerlige partier fik igennem i forhandlingerne
det her lovforslag vi kommer senere til den store sejr sodavandsafgiften
det næste lovforslag det skal behandles hvad er det så man gør ja så går man i gang med at reducere energiafgifterne
man det skal finansieres og hvordan finansierer vi så det ja det gør vi ved
vækst i de offentlige udgifter der har en
karakter at det vil udløse en social katastrofe hvis man skulle tro på hvad socialdemokraterne og
sagde før valget nu sikrer det en fornuftig og rimelig udvikling kan vi høre på skatteministeren lidt
bruger som metode til at finansiere det er så
for at få dansk folkeparti til at stemme for det hele så det som om dansk folkeparti
har været med til at gøre det hele vejen igennem men i
man kan jo stille sig det spørgsmål hvis det nu var så vigtigt at lette de her afgifter
så ikke være logisk at drage den konsekvens at vi hermed havde dokumentation for at det ikke var rigtigt da vk regeringen sagde at
råd til både skattelettelser og velfærd
at man derfor måtte vælge det ene eller det andet og at vi fastholdt velfærden måske også fastholdt at det var vigtigt at sikre at virksomhederne skulle betale nogle mindre afgifter men til gengæld sagde at
var rimeligt og fornuftigt og retfærdigt at de rigeste danskere som havde fået skattelettelserne
de skattelettelser tilbage jeg
en politik som man i en vis udstrækning ville kunne genkende socialdemokraterne og
synes jeg er meget svært at genkende for det ender med at de skattelettelser som den borgerlige
det synes jeg er en rigtig rigtig kedelig social ting
afgifterne på affald og på forbrug af energi nej det gør man ikke det fremgår klart af det her lovforslag at det har en negativ effekt
som handler om at reducere energiforbruget om at reducere forureningen
kunne der såmænd hentes ganske megen inspiration i nogle af de metoder man havde til at føre penge tilbage til virksomhederne tilbage i nitten halvfemserne hvor enhedslisten sammen med den daværende
regering indgik nogle aftaler hvor man på den ene side strammede reglerne strammede lovgivningen strammede kravene til virksomhederne
kunne man faktisk have forbedret
og skatteforhøjelser som venstre
faktisk var nogle som den daværende regering venstre og
de skattelettelser man gennemførte for de rigeste danskere og at det derfor godt kan virke en anelse paradoksalt at regningen nu sendes videre
skattereform regeringen gennemførte sammen med højrefløjen nu gennemfører man så et nyt tiltag hvor man reducerer nogle energiafgifter som blev forhøjet for at give skattelettelser til de rigeste danskere
gennemfører man så ved at finde finansieringen ved mindre velfærd og ved at tage pengene fra
hørte godt at skatteministeren tidligere i dag sagde at nu var det hele ikke kun fordelingspolitik men det her er jo fordelingspolitik det er omfordeling til de rigeste danskere fra de økonomisk dårligt stillede danskere
fremsætter forslag som kan øge beskæftigelsen i den såkaldt produktive sektor
talte lidt ved siden af sit eget synspunkt her
også han mener at der produceres værdi i den offentlige sektor så passer det jo simpelt hen ikke
sagde vi jo at man faktisk ved hjælp af en målrettet anvendelse af pensionskassemidler ved hjælp af en målrettet investering i grøn omstilling
i stand til at skabe i tusindvis af nye arbejdspladser primært i den private sektor
enhedslisten ikke har fremlagt forslag som er i stand til at skabe andet end minusvækst
to tusind og femten så det
tage pengene fra den offentlige velfærd og dermed sikre at der fortsat er færre ansatte i den offentlige sektor end der var da den her regering trådte til
arbejdspladser eller mulighed for at producere jeg nævnte i mit indlæg
sikre udvikling og vækst i en række private virksomheder hvis man vel at mærke målretter den måde hvorpå man fører pengene tilbage de afgifter man opkræver som energiafgifter kan jo målrettet føres tilbage til virksomheder der gør en særlig indsats for at spare på energien spare på ressourceforbruget
en tidligere socialdemokratisk ledet regering i
indgik en række aftaler dengang med enhedslisten om hvordan de penge skulle føres tilbage
dermed medvirkende til at skabe en del af den kæmpemæssige succes der har været
så der er sådan set rigtig mange eksempler på at der kan
aftaler med enhedslisten der fører til at der kommet øget beskæftigelse men der er ingen
fører til markant større social ulighed i vores samfund
til at sige at når regeringen har givet den her indrømmelse og en indrømmelse er der tale om så kan det næppe have noget med venstre
det kun være fordi man har haft en ubændig trang
slæbe dansk folkeparti igennem det søle
stemme for forringelser af suen og stemme for forringelser af kontanthjælpen som rammer mennesker
om det her der handler om sodavandsafgifter og ølafgifter
jo en almindelig opfattelse at prisen påvirkede adfærden og at det faktisk var sådan at man kunne reducere forbruget af usunde fødevarer ved at sætte afgifterne op det var i hvert fald en almindelig opfattelse hos regeringspartierne
set forventet at vi i dag ville få en grundig systematisk og klar redegørelse for hvorfor det ikke længere forholder sig sådan altså enten fordi
er kommet nye videnskabelige undersøgelser der viser at det ikke passer eller fordi man er blevet meget klogere fordi man har baseret sin tidligere opfattelse på forkerte antagelser
kommet endnu men heldigvis har skatteministeren ikke
redegørelse for det må være muligt efter min opfattelse ellers må man jo bare sige det som det er
gennemføre det her hvor man bruger seks hundrede million kroner om året på en formentlig meget meget begrænset beskæftigelseseffekt at det var værd at bruge de penge
man vender og drejer det
fjerner afgiften på sodavand og man reducerer den på øl hvis det har nogen som
der er i hvert fald ingen tvivl om at hvis man kigger på de analyser der er lavet af grænsehandel så er
at det ikke er afgifterne der er årsag til den meget store prisforskel der er imellem hvad varer koster i tyskland og hvad de koster i danmark
være at det her kan reducere forskellen en lille smule men medmindre medmindre de store supermarkeder i danmark eller andre beslutter sig
lejligheden til at gennemføre en mere massiv nedsættelse af priser på sodavand og øl fordi man vil bruge det som sådan et trækplaster og dermed uden tvivl medvirke til at øge forbruget så vil det her ikke spille nogen afgørende rolle
million kroner på det her og ja nu har man jo brugt fire
efter forskellige fiflerier ovre i finansministeriet er nået frem til
seks hundrede ekstra arbejdspladser nå ja så er det her vel også værd at tage med selv om det er helt ubestemmeligt hvilken beskæftigelsesmæssig effekt det har i øvrigt indeholder det her lovforslag
også et par fornuftige ting en enkelt
ting omkring det der med hvor ødelagt en bil skal være før den skal
kunne man såmænd have hentet hos enhedslisten men det kan
hos nogle andre så der skal ikke være nogen klage over det altså det her indeholder elementer af gode forslag også det
at fjerne sodavandsafgiften og reducere afgiften på øl har jeg nok en anelse svært ved helt at forstå til gengæld er jeg ikke i tvivl om at hvis man
skal tro på hvad regeringspartierne har sagt tidligere så vil det få negative konsekvenser for sundheden men så må man jo håbe at der er penge nok til at reparere på skaderne
og jeg ved godt at man ikke må stille to spørgsmål
spørge fru ellen trane nørby hvad er venstres udbytte af at kæmpe så hårdt for at udenlandske olieselskaber skal betale mindre i skat
at en god løsning
at man har reduceret antallet af offentligt ansatte med omkring syv tusind i denne regerings tid
hvor mange arbejdspladser er det nu der er i de der selskabsskattelettelser
at bruge flere milliarder kroner på skattelettelser og mener
inden der kommer flere offentligt ansatte end der var da den socialdemokratiske regering trådte til har han udskudt øgningen af antallet af ansatte i den offentlige sektor til efter næste valg
penge til velfærd i fremtiden
enhedslisten lægger så et forslag til vedtagelse frem som siger at der skal bruges flere penge på velfærd i fremtiden støtter herre
kristian thulesen dahl støtter et forslag til vedtagelse der taler om at der skal gennemføres skattelettelser
thulesen dahl ikke at det alligevel er tæt på at være et rigtig godt eksempel på absurd teater
række eksempler hvor jeg synes at det kunne være godt og behageligt hvis man havde besluttet det men vil nok alligevel bøje mig for den logik der siger at det må kommunerne
også om fordi kommunerne bliver sammenlagt og
haft en forskellig praksis i forhold til hvornår man betragtede et vandløb som privat og hvornår man betragtede det som offentligt og det vil kommunerne så gerne harmonisere fordi de gerne vil behandle borgerne i deres kommune ens
ikke der er ret mange der kan have noget imod så synes venstre og konservative og dansk folkeparti bare at
påkalde sig en særlig ret til beskyttelse mod at blive udsat for at ting forandrer sig når man slutter kommunerne sammen altså kommunesammenlægninger må ikke føre til at man ændrer praksis til ugunst for
man meget vægt på og derfor vedtog man i sin tid at
nedklassificere eller omklassificere til privat hvorimod det stadig skulle være muligt at gå den anden vej altså privat til offentligt
den skævhed som det her lovforslag så retter op på ud fra det synspunkt at det må være muligt for kommunerne også på det her område at gå begge veje
i al stilfærdighed sige at nu kan man jo være meget optaget af at lodsejerne ikke må skulle pålægges ekstra udgifter men man kunne også være optaget af det synspunkt at det ikke
vandløb som kun har interesse for ganske få borgere
skal det være hele fællesskabet der skal betale for
det har jo været baggrunden for at man overhovedet opererer med en adskillelse mellem private og offentlige vandløb og der synes jeg jo så bare at det her lovforslag sådan set på det
at træffe de beslutninger som man i kommunen synes
så bare kaster udgifterne over på private efterfølgende til det vil jeg bare i al stilfærdighed sige at selv kommuner jo skal overholde de regler der findes for vandløbs kvalitet
man selvfølgelig efterfølgende kunne gøre gældende hvis det ikke er tilfældet
det her lovforslag er rigtig fornuftigt jeg vil også sige at lige præcis omkring det der med bebyggelser i landzone og naturbeskyttelseslov og skovbyggelinje
administrative lettelser man opnår er så relativt omfattende i forhold til den meget lille risiko man løber for
også kan få lov til at lande relevante steder det er vel også godt at man så i den situation giver mulighed for
så alt i alt er enhedslisten altså grundlæggende positiv over for det her lovforslag og vi forventer at vi kan stemme for det når vi kommer til
at hvis der så sker
jo for den enkelte lodsejer en sag mellem
er også klart at hvis vi ser en systematik i
bliver det et anliggende for folketinget igen for så har vi udvist tillid til kommunerne i en situation hvor vi så ikke skulle
skrotningsordning skal være selvfinansierende eller skal den finansieres af samfundet det må være enkelt at svare på skal denne ordning være selvfinansierende hvad man jo altid
sig på at den skulle være nogle gange har der ophobet sig nogle penge andre gange har den givet underskud
at være dansker det synes jeg da også er rigtig relevant
venstre indimellem glemmer at hvis det ikke skal være dyrere at være dansker
det af på danskerne via skatten eller man kan vælge
banalt lovforslag for det startede med at man indførte den her skrotningsordning tilbage i to tusind der var det sådan at man opkrævede for mange penge i
om sådan at man fik flere penge udbetalt og skulle betale mindre i
nu kan man så konstatere efter at det har kørt på den måde i rigtig mange år