syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
har vetoret i forhold til ændringer af de elementer som indgår
vi ikke det er fornuftigt at pengene findes ved at reducere den grønne check og hæve bundskatten
vender finansieringsmodellen den tunge ende nedad
kontanthjælpsmodtageren med to børn
reduceret den grønne check med cirka fire hundrede kroner om året og betaler hundrede kroner mere om året
de helt præcise tal kan man jo læse ud af spørgsmål nummer hundrede og femten almindelig del fra den attende november stillet i finansudvalget
herre pelle dragsted fra enhedslisten der har stillet det der kan man jo se hvad de økonomiske konsekvenser af det her
nedad når man ser på den
i debatten at hele præmissen for
en ulovlig ordning selv om regeringen
den løsningsmodel og i det hele taget at tænke på den måde
være en stor økonomisk fordel for danmark for det femte
hen ikke rigtigt at erhvervslivet var ved at bukke under under
pso tariffens omkostninger elprisen er faldet mere end tariffen er steget og elprisen for erhvervslivet i danmark ligger i forvejen i den lave ende
er blevet stillet i salen her i folketinget så det er samlet set en rigtig dårlig aftale regeringen har været fast besluttet på at give erhvervslivet en kæmpe skattelettelse og det har regeringen fået et flertal i folketinget
inklusive partier i rød blok som vi synes burde have holdt sig uden
netop det her spørgsmål en hundrede og femten almindelig del af attende november to tusind og seksten
aftalen om at fjerne psoen og hæve bundskatten og fjerne noget af den grønne check kan man jo se
det systematisk går ud over almindelige mennesker også mennesker
jo også det som er det mest logiske for hvordan kan det dog være når man laver en historisk stor
sænkning af skatten for erhvervslivet på tre milliard kroner om året at alle tilsyneladende bare får mere det regnestykke giver jo ikke mening det regnestykke går jo ikke
det er derfor det er så problematisk at bruge de dynamiske effekter som
dynamiske effekter ligger vi helt nede på
det samme problem her problemet er at man laver en aftale hvor man laver en sænkning af skatten på tre milliard kroner for erhvervslivet
så er der jo logisk set nogle som skal betale den regning men så har man lavet et trylleregnestykke med inddragelse af dynamiske effekter som viser at vupti
kan vende den tunge ende nedad socialt derfor skal man selvfølgelig altid
afgiftsændringer eller stigninger som fremmer den grønne omstilling se på hvordan man samtidig sikrer at uligheden
vi simpelt hen ikke haft den grønne omstilling som vi har i dag der
faktisk heller ikke haft de lave energipriser for erhvervslivet
som de jo har fået på grand af det store udbud af
fastfrosset grundskylden til nu også at indbefatte erhvervsejendomme det er så en regning på yderligere cirka hundrede million kroner
kroner årligt grundskyld er jo faktisk en god
mener landets skatteminister også vi har et svar på spørgsmål ni og tredive fra den treogtyvende oktober to tusind og femten det er stillet efter ønske fra herre ole birk olesen fra
som landets skatteminister har givet i svaret på det spørgsmål i forhold til indefrysning har vi det sådan i
i mange år at vi mener at indefrysning er en god ting at at benytte sig af vi har det jo
for pensionister i dag vi har tidligere foreslået at man også
indefrysning er er blevet en del af de
enhedslisten desværre ikke er med ved bordet selv om vi meget gerne ville
det er vi jo sådan set glade for fordi
som som også har groet i enhedslistens have faktisk
en retfærdig skat også en moralsk retfærdig skat fordi den
betaler nogle penge for at bruge et stykke jord som som i princippet er alle danskeres jord fordi alle borgere i det her land jo bor i danmark
er det fair at man betaler for det i forhold til ejendomsværdiskatten er vores holdning at den
i princippet burde laves helt om til en exitbeskatning
måtte have ved salg af boligen
ethvert skridt i den retning opfatter vi sådan set
som et positivt skridt i den rigtige retning den indefrysningstankegang der ligger i nogle af de ting som regeringen
et tredje element som vi synes er vigtigt er rentefradraget vi kan ikke forstå at
der nogle mennesker som kan komme i problemer i
men det bør da være en central diskussion for alle partier i folketinget hvordan vi kan nedsætte eller allerhelst
historisk lave så hvis man skal indføre den slags lovgivning
høj grad give mening at gøre det
vi synes dog ikke man skal blive ved med at give skatterabatter til boligejerne gennem de her lappeløsninger som det her lovforslag er et udtryk for vi ser gerne
så får vi sikret at folk ikke bliver beskattet ud af huset mens de bor der og vi får sikret at der kommer nogle penge i statskassen på en retfærdig måde
priser normaliseret så samlet set kan vi ikke støtte
er på tre milliard det er penge som forbrugerne
en aftale som samtidig giver en mere
vores omstilling af samfundet til et grønt samfund et samfund som går væk fra den sorte energi og over til den grønne energi derfor kunne enhedslisten ikke være med i den aftale det ændrer dog ikke ved
en lukning
er fornuftigt og vi kan derfor støtte lovforslaget vi har
lovforslaget eventuelt kan få nogle utilsigtede konsekvenser
vi stille nogle spørgsmål til men men grundlæggende
at man sætter sig ned omkring et forhandlingsbord og hører hvad alle partier
spørgsmålet vi har åbenlyst forskellige holdninger
straffe det er en diskussion vi har haft
ikke i danmark som der ellers er i andre lande er
det var noget man kunne diskutere og have en snak om inddrage nogle eksperter hvis man sad omkring et forhandlingsbord ovre i justitsministeriet
er ordførerens holdning til at vi tog ikke bare en diskussion om strafskærpelser og straf med straf på som plejer at være den normale opskrift når man hører dansk folkeparti men at vi sådan set tog en diskussion om hele paletten af muligheder der er
hvad vi kan gøre for at få færre indbrud i danmark for
det gør selvfølgelig at det er fuldstændig nødvendigt
det som vi fra enhedslistens side synes
den altovervejende tilgang er at kigge på forebyggelsen og der bliver vi simpelt hen også nødt til at se på
i i den her debat nemlig at indbrudssikring af hjem med sikre døre og vinduer herunder låse
den mest effektive form for indbrudsforebyggelse vi kender til fordi den afholder indbrudstyve fra i
og det nuværende bygningsreglement stiller ingen krav om indbrudssikring for enhedslisten er det derfor
er jo også langt dyrere og mere besværligt end at indbygge sikringen
den enkelte borger skal tage sig af og tage ansvaret for alene
heller ikke realistisk at forvente at borgerne alene kan tage ansvar for at bygge
og ansvaret for indbrudssikring bør derfor ligge hos
det gør det allerede i dag i lande som holland og england som har indført lovkrav om indbrudssikring ved nybyggeri og
minutter og begge lande har halveret antallet af indbrud i nybyggede
har en diskussion af indbrud her i i folketinget
på retsområdet om at der skal flere straffe og straf med straf på men hvorfor har diskussionen
indbrudssikring i private hjem ved en ændring af bygningsreglementet ikke
er sådan at vi i enhedslisten har noget imod at diskutere straf det vil vi gerne vi har bare den grundlæggende holdning at der skal være dokumentation for at højere straffe rent faktisk har
skal skal nuanceres noget
indbrud der bliver begået i danmark
er forskel på om det er en hjemløs narkoman som bryder hurtigt ind for at få nogle hurtige kontanter for at dække et stofmisbrug eller om det er organiserede tyvebander som kommer fra udlandet og
laver decideret organiseret
former for kriminalitet som selvfølgelig begge resulterer i indbrud men som skal tackles
i forhold til diskussionen omkring eventuelt højere straffe
så det vigtige for os er
en ændring af byggeloven og bygningsreglementet spiller en
der findes jo standarder der beskriver hvordan man tester produkter for at
de overholder kravet om for eksempel de tre minutters modstandstid standarderne er faktisk fælles for hele eu og der er også et tilstrækkelig stort marked for indbrudssikring
af bygningsdele til at sikre fornuftige konkurrenceforhold det er sådan at
at byggeri af privathjem vil blive
procent dyrere hvis der indføres krav om indbrudssikring
at lande som holland og england har indført det her og har oplevet en halvering af antallet af indbrud
det da åbenlyst at det er noget vi bør kigge på herhjemme derfor vil jeg gerne på vegne af enhedslisten og det radikale venstre læse følgende
fast at det vil koste mellem to og fire promille ekstra i forhold til husets byggepris at indføre det
man i øvrigt også må antage at det på længere sigt vil være sådan at hvis det bliver en standard som alle lever op til jamen så vil
når man så har muligheden for for eksempel ved nybyggeri
er en ny fælles europæisk standard som allerede eksisterer og som også
giver minimale ekstraomkostninger og på langt sigt ikke vil gøre det men som vil have en stor effekt i forhold til at bekæmpe indbrud
begrænsning af udvisningsdømte
at man har noget fornuftigt at tage sig til
på de indsatte hvis man begynder
begynder at fratage de indsatte
foretage sig fornuftige ting under
så vil det alt andet lige øge spændingerne og det vil dermed
mindske sikkerheden for de andre indsatte
fængselspersonalet derfor synes vi i udgangspunktet
rigtig dårlig idé at forringe mulighederne for uddannelse eller beskæftigelse og vi synes faktisk det vil være en
behandling for stofmisbrug hvis man begrænser mulighederne
kan det være meget konfliktoptrappende det kan skabe et dårligt
svært ved at se hvordan det kan være i dansk interesse at fremme kriminalitet i hjemlandet specielt når vi snakker europæiske lande som
i eu alene forskelsbehandlingen
men men den del af lovforslaget synes jeg virkelig er speciel og
trænger til nogle bemærkninger fra regeringen
det er jo heller ikke særlig godt for indsatte at se på at ikke alle indsatte
til misbrugsbehandling skabe flere desperate mennesker flere tikkende bomber flere risici for de ansatte
flere droner omkring de lukkede fængsler og regeringen hjælper narkohandlerne med et større marked og højere priser i fængslerne narkohandlerne siger tak til regeringen man kunne også vælge at
de positive briller på
lang række høringssvar som sætter spørgsmålstegn ved hvad
der ikke vil være nogen administrative eller økonomiske konsekvenser af det her lovforslag altså at det ikke har nogen betydning eller hvad der er flere af
høringssvarene der kredser om hvad lovforslaget egentlig vil få af betydning i praksis og på den baggrund
sige at forslaget på trods af at det sender et helt forkert signal måske
den store effekt i virkelighedens verden selv om ministeren prøver at sende et signal om
i danske fængsler men uanset hvad
teknisk er beskrevet i lovforslaget så kan enhedslisten
den baggrund grundlæggende uenig med herre peter kofod poulsen
den samme tvivl om hvorvidt der overhovedet er en konsekvens eller en reel ændring i forbindelse
med med en eventuel vedtagelse af det her lovforslag og så kommer det jo til hvis det rent faktisk er sådan det forholder sig at fremstå som om
vi har en justitsminister som enormt gerne vil se handlekraftig og stærk ud
foreslår noget som måske ikke har en en betydning i den virkelige verden det ville jo i så fald være et positivt scenarium for mig på trods af de meget ærgerlige intentioner
men ikke desto mindre er det da i hvert fald en uklarhed der ligger
der alt andet lige være
gerningsmandens subjektive vurdering af hvilken påklædning
eller hvordan offeret dansede inden voldtægten blev gennemført og andre lignende ting udgangspunktet for det her når vi snakker samtykke er jo det helt grundlæggende
skal begge to være enige om det så det handler grundlæggende om at forbedre offerets retsstilling og få det
og en situation hvor man helt grundlæggende tager en vurdering af situationen som sådan
det nøjagtige tidspunkt hvor selve voldtægten blev gennemført for det nytter jo ikke at offeret på dansegulvet måske har udtrykt ønske om en seksuel handling
hvis offeret efterfølgende siger nej til det
vægt på at der blev danset på en bestemt måde eller
egentlig det princip som vi godt kunne tænke os bliver grundlaget i de her sager det er rigtigt at det altid i sådanne sager kan være svært at løfte bevisbyrden og i det her land er det jo sådan at man er uskyldig indtil det modsatte er bevist det
måske ikke lige føler er indeholdt i
på den måde at det grundlæggende bare knæsætter princippet om at
seksuelle handlinger skal være frivillige og alle mennesker bestemmer over deres egen krop
det afgørende for os er at man i et retssamfund er uskyldig indtil det modsatte er bevist det som er vigtigt for os i forhold til
i højere grad at motivere domstolene til at tage udgangspunkt i de tilsagn eller ønsker eller mangel på samme som offeret
seksuelle handling voldtægten og i mindre grad lægge vægt på subjektive fortolkninger af hvordan offeret inden voldtægten blev gennemført i tiden op til havde danset
det bliver beskrevet meget tydeligt at samtykke skal gives frivilligt og være udtryk for den pågældendes fri vilje bedømt
samtykke jeg vil i den forbindelse sige at vi er villige til at diskutere forskellige modeller for hvordan lovgivningen fremadrettet kan være baseret på samtykke jeg vil også sige at vi anerkender det grundlæggende retsstatsprincip selvfølgelig
gør vi altid når vi debatterer sager om retspolitikken her i
at man er uskyldig indtil det modsatte er bevist
det er et grundlæggende princip i enhver retsstat som selvfølgelig også skal overholdes med den lovgivning der måtte komme i stedet for den nuværende men det er også rigtigt at vi ønsker at forbedre offerets retsstilling i de her sager
ingen tvivl om vi ønsker at
domstolenes side lægger vægt på offerets tilsagn eller ønsker eller mangel på samme
egelund til berlingske tidende at et sådant
så længe man ikke kommer ud på en juridisk glidebane jeg ved ikke om fru christina egelund kunne redegøre for hvordan man kunne gennemføre den her form for lovgivning
er en debat som jo ellers har rykket sig her på det seneste netop fordi både socialistisk folkeparti de radikale og socialdemokratiet har meldt ud at det her
bestemmelsen som man ønsker for i højere
styrke ofrets stilling
med en klar tilkendegivelse fra alternativet i dag kunne have konkluderet at
også på det her punkt kan få styrket ofres retsstilling
handler jo ikke om at ændre på at man selvfølgelig er uskyldig indtil det modsatte er bevist men det er rigtigt at det handler om
retssystemet i forhold til at domstolene i højere grad skal lægge vægt på de tilsagn eller de ønsker eller mangel på samme
ofret havde på og det vil jo ikke være
med voldtægten det vil også indgå men trykket vil ligge et andet sted og det synes jeg er meget vigtigt at fremhæve i den her sag
større vægt på ofrets tilsagn og ønsker i forhold
at det for mange ofre for voldtægt
dukke op i en retssag og sikre at der bliver lagt tilstrækkelig vægt på offerets syn
psykiske tvang som ofte frem for decideret fysisk vold ligger til grund for voldtægt og dels vil det i mange sager kunne ende
fortolkninger af offerets adfærd og påklædning hvis man i stedet for har en lovgivning på området
det fremover motivere domstolene til i højere grad at tage udgangspunkt i offerets tilsagn og ønsker eller mangel på samme i tidsrummet for selve
offerets adfærd påklædning og signaler og det vil medføre en væsentlig forbedring af retsstillingen for
at det selvfølgelig er sådan som det altid skal være at man er uskyldig indtil det modsatte er bevist men offerets tilsagn og ønsker
hvis vi snakker om sager hvor der kan være en meget stor aldersforskel hvor der er tale om at
en kvinde især hvor der
være tale om beruselse
en kombination af de tre forskellige muligheder og offerets tilsagn og ønsker eller mangel på samme i selve tidsrummet for akten skal i den sammenhæng tillægges større vægt for dermed at
at et menneske ønsker at medvirke til eller deltage i en seksuel handling
til enhver tid kan trækkes tilbage
og indikeret at man har lyst til en seksuel handling
at så har man ikke længere lyst
når vi siger at det ikke er så svært når det kommer til stykket
som sidder i den her sal ved at det er ret nemt at vide om en person har lyst til sex eller om en person ikke har lyst til sex det handler ikke om at man skal have alle mulige formularer med i baglommen hvor
om at man grundlæggende kigger på og er sikker på
det er jo ikke nødvendigvis sådan
det handler grundlæggende om at ændre retstilstanden eller retssikkerheden for ofrene så så der i højere grad bliver taget højde for netop de situationer som jeg for eksempel står og nævner her
sex uden samtykke opfatter vi som voldtægt det burde være almindelig logik har man ikke givet tilsagn ønsker man ikke sex er
at indgå i seksuelle aktiviteter med et menneske som ikke kan eller ikke vil afgive samtykke hertil krænker den grundlæggende ret som mennesker har til at bestemme over deres egen krop samtykke
kan selvfølgelig også kun gives af en person
og som er bevidst om situationen i en sådan grad at den pågældende er i stand til at
udelukker selvfølgelig at en person som er meget påvirket af stoffer eller alkohol eller medicin eller andet
til at give samtykke alene det vil være en præcisering i forhold til hvordan voldtægtssager kører ved domstolene
der er på området og som danmark
den udmelding fra efteråret sidste år at det her forslag er blevet fremsat af enhedslisten
været det eneste parti i folketinget som havde arbejdet for denne lovændring
ville vi kunne gennemføre den her lovgivning på den anden side af et folketingsvalg
kom et nyt flertal
mange gode argumenter og de kommer tit med meget vigtige indvendinger eller perspektiver på
som vi vedtager her i folketinget
forslag som de arbejder med går også under
de diskussioner vi ville skulle have i forlængelse af det her beslutningsforslag såfremt det bliver vedtaget fordi det jo er et beslutningsforslag og ikke et lovforslag
vi straks få forhandlinger i justitsministeriet hvor vi vil skulle fastlægge de nærmere rammer for hvordan en sådan lovændring
som repræsenterer voldtægtsofre at lægge ekstra tryk på for det er helt tydeligt
gang her og det er helt tydeligt at der er muligheder for at få lavet en lovgivning som i højere grad er i overensstemmelse med de værdier som
lovgivning som selvfølgelig samtidig respekterer de grundlæggende principper
uskyldig indtil det modsatte er bevist
ønsker at lave en lovgivning som samtidig med
forbedring af retsstillingen
været meget tydeligt i en samtykkebaseret lovgivning hvis man
bevidstløs af stoffer eller alkohol
er det umuligt at give et samtykke det er en anden tilgang til voldtægt det er en måde
situationen for selve voldtægten og på de tilsagn
som som offeret kommer med i forbindelse med en retssag men det vil jo ikke
at man selvfølgelig er uskyldig indtil
det helt naturlige at det skal være
en frivillig ting når to mennesker
være tale om samtykke det handler i virkeligheden også om at vi ser på hvordan
at vi i lovgivningen får slået fast at man har ret til at bestemme over sin egen krop
man er helt klar over at den anden person ønsker det
at se tingene på i forhold til den gældende retstilstand og det er en anden måde at se tingene på som vil
side også ønsker at styrke ofrenes
problemstillingen på forskellige måder ved at inddrage organisationer fra civilsamfundet
ofrenes organisationer og eksperter og udenlandske erfaringer så mener jeg
vil være med til at kvalificere debatten
måtte være beruset eller ikke beruset og hvor aldersforskellen kan komme ind har
har ikke noget at gøre med at ældre kvinder ikke kan have sex med yngre mænd eller at modne erfarne mænd på omkring fyrre
meget teknisk og man må også sige at de høringssvar vi har fået
og at de hørte organisationer også kun i begrænset omfang har kunnet gennemskue
at man på en lang række måder vil
at den bedre kan systemunderstøttes og det er der i udgangspunktet rigtig mange gode argumenter for
blandt andet overgå fra en lang række særregler for forskellige typer
forskellige lovgrundlag for inddrivelse der er fem sider
man kan se i lovforslaget hvis man er interesseret i at læse dem
i stedet være en negativ afgrænsning hvor alt som udgangspunkt kan blive inddrevet ved hjælp af lønindeholdelse og udpantning medmindre der aktivt står
i udgangspunktet noget som som vi for eksempel synes er positivt hvis jeg må fremhæve et
som også er positivt så er det ophævelsen af særreglerne i
lovgivningen hvor man også prøver at sanere lovgivningen sådan
det tanken at fordringer der overdrages til restanceinddrivelsesmyndigheden så vidt muligt skal kunne udsættes for alle inddrivelsesskridt det vil sige afdragsordninger lønindeholdelse modregning udpantning
så kravene til systemunderstøttelsen minimeres
på den ene side skrives der at man vil droppe særbehandlingen af ikkeinddrivelsesparate fordringer nu skal man kunne rykke på alle fordringer men man mener så også at fordi man samtidig skal have en betalingsevnevurdering
der ligger måske nogle uklarheder her der er fald nogle ting som vi har tænkt os at spørge ind til under
det samme gælder ændring af reglerne om dækningsrækkefølge hvor der lige nu er en række regler for hvilke typer fordringer der skal dækkes først og hvem der kommer i anden række for eksempel kommer bøder før underholdsbidrag
det er også meget teknisk men det har vi også nogle spørgsmål til i forhold til hvordan borgernes retssikkerhed
jo den sidste ting jeg vil nævne er restanceinddrivelsesmyndighedens retskraftvurderinger af fordringer med tvivlsom retskraft det handler
i lovforslaget står der at det foreslås at skatteministeren bemyndiges til at fastsætte nærmere regler om de retskraftvurderinger der skal foretages af restanceinddrivelsesmyndigheden som led i
afskrives milliardstore beløb ud fra en vi skal videre dagsorden eller hvad er det præcis
i hvert fald noget som vi har tænkt os at spørge lidt ind til men vores samlede opfattelse vil sådan set være
vi som udgangspunkt er positive over for det her at der er nogle regelforenklinger som er gode men der er også en lang række spørgsmål som vi bliver nødt til at stille til det her meget
det er selvfølgelig ikke noget vi som samfund skal
sådan at vi har siddet
sammen omkring forhandlingsbordet ovre hos justitsministeren
mange af de tiltag som er rigtig gode og fornuftige der er tiltag hvor man kigger på hvordan vi kan styrke våbenkontrollen i forhold til de våben der bliver opbevaret i private hjem der bliver kigget nærmere på skydeklubberne og de regler der er
på hvordan vi kan styrke
samarbejdet hvor skat samarbejder med politi og kommuner
at ramme rockere og bander som laver socialt
lang række tiltag som som er fornuftige
minimumsstraffen fra en års fængsel til to års fængsel der er to grundlæggende problemer i det det ene problem
går vi direkte ind og blander os i den dømmende magts område det er principielt demokratisk problematisk
jo også problematisk i forhold til de konkrete sager hvor man
uden en minimumsstraf det vil sige sådan som vi plejer
det kan man ikke på samme måde selv om der ligger en lille undtagelsesbestemmelse her det er lidt uklart hvordan den præcis kommer til at blive brugt
når der er tale om minimumsstraffe
retspolitisk diskussion vi fører her i folketinget for
der er i hvert fald et område
foregår en politisk diskussion som er fuldstændig løsrevet fra hvad der er den etablerede viden på området hvad der er forskningen på området og hvad der
erfaringer for hvordan vi straffer
jo ikke et mål i sig selv at have høje straffe vi straffer jo for
men det kan være at justitsministeren også kan komme nærmere ind på det
når justitsministeren indtager talerstolen her lige om lidt ellers vil vi i hvert fald
mindre kriminalitet hvis herre jan e jørgensen kan oplyse mig om at der findes
herre jan e jørgensen meget velkommen til at maile det til mig eller på anden måde redegøre for over for mig at det skulle være tilfældet jeg savner bare den dokumentation vi er ikke bange for at diskutere højere straffe i enhedslisten vi har bare det grundlæggende udgangspunkt
at det vil have en præventiv effekt det ved vi det har på nogle områder hvis vi snakker
grov økonomisk kriminalitet som jo er kriminalitet som er
men jeg savner bare den dokumentation lige præcis på det her
det handler om at visse partier ønsker at overgå hinanden i at sige hårdere straffe hårdere straffe hårdere straffe uden at der er nogen som helst dokumenteret effekt for at det vil føre til mindre
jeg synes egentlig at det burde være et rimelig fornuftigt synspunkt og det har det jo også været i de retspolitiske debatter i det her folketing
tidligere at man i højere grad inddrager hvad effekten er af de ting man laver eller hvad forskningen siger eller hvad erfaringen siger om de tiltag man vil gennemføre men det er blevet mere og mere ligegyldigt for nu handler det bare om at sige
og så pyt med om det fører os derhen hvor vi gerne vil
folk sidde længere i fængslerne og i øvrigt som justitsministeren gerne vil have det skal være rigtig hårdt og vi skal behandle folk nærmest som dyr i fængslerne
mindre kriminalitet så får vi mere kriminalitet jeg kunne
bare tænke mig den saglighed i den
ud fra vores vurdering af retsfølelsen og retsfølelsen er jo også
blevet skærpet det står vi også ved så det er jo ikke fordi vi vil have evidens i i
enhver sag det kan man jo se det har vi jo ikke krævet men jeg tror også at
spørgeren vil være enig med mig i at det er noget vi lægger meget vægt på i den retspolitiske debat og jeg skal ikke lægge skjul på at
det er der ikke nogen andre partier i folketinget som synes er en god tilgang til problemstillingen heldigvis
lidt anden karakter
til sidst politiet skal dog i enkelte tilfælde
kunne fravige fra offentliggørelse hvis der ligger politifaglige skøn til grund for beslutningen
ligger her forstået på den måde at det trods alt er politiet der skal offentliggøre billederne hvilket jo er den rigtige tilgang der er dog stadig væk nogle
problemer i i den måde det er formuleret på
det er specielt den sidste sætning om at
politiet i særlige tilfælde skal kunne fravige det altså at man i realiteten vil gøre politiet til en form
for gummistempel hvor det jo i dag er sådan at der foretages en politifaglig vurdering af om billeder skal lægges op eller ej og jeg vil sige at den sætning der kommer før
tolkes sådan altså at politiet skal lægge billederne op såfremt der bare også er indgivet en
så sådan som forslaget ligger her kan vi ikke støtte det
vi egentlig gerne vil tage en diskussion af om der er noget vi kan gøre bedre på det her område
til politiet hvis man for eksempel er virksomhedsejer og har en tøjbutik og har fået stjålet en dyr frakke
den måde som er mest optimal i forhold til at sikre en effektiv en hurtig men også en rigtig behandling af
også det som jeg hørte justitsministeren sige i indledningen men der er netop også nogle ting
hvert fald vigtigt at der ikke skal slækkes på på den politifaglige vurdering
vi ikke skal sænke standarden for hvornår man skal offentliggøre et billede men vi vil gerne kigge på netop hvordan man kan gøre det lettere for borgeren at henvende sig
en dialog med politiet at det står klart hvad for nogle krav man skal leve op til når man fremsender materiale til politiet at det kan gøres på en nem måde at vi kigger på hvad det er for nogle processer der er internt i politiet og om det er de rigtige i forhold til at løse opgaven og
det er svært at være imod at man ligesom laver tingene så
effektivt og fornuftigt på den måde som overhovedet muligt
man er uskyldig indtil det modsatte er bevist
man altså ikke dømt der skal også
proportionalitet i det her andre ordførere har
der bliver lagt et billede op af en selv om man har
tyggegummipakken i den lokale kiosk så der er noget om proportionalitet der er også det at politiet
opklare forbrydelser uden at de nødvendigvis lægger et billede op på en digital platform
jo langt fra at det altid er sådan at det er nødvendigt at lægge et billede ud for at opklare en konkret
en form for ny gabestok altså en ny elektronisk
det lader til at der kan være nogle forbedrede muligheder
vi ikke støtte det men men vi vil meget
en dialog med med folketingets partier og høre hvad politiet siger
og få nogle input til hvordan man kunne gøre det her
der nogle ting vi kan gøre bedre og nemmere jamen så så synes jeg da vi skal kigge på det vi skal bare ikke sænke standarderne i forhold til
og så vil vi tage diskussionen ud fra det i vores folketingsgruppe
af positive høringssvar at der er rigtig mange forbedringer og dem er vi positivt indstillet over for
været mest debat om i dag det første er at hæve aldersgrænsen for lægdommere til
at det ikke nødvendigvis er uproblematisk
at de mennesker som jo bliver dømt i retssystemet primært er unge mennesker
hæver aldersgrænsen kan vi se en udvikling hvor det
der bliver dømt opfattelsen af hvor rimeligt eller urimeligt det måtte være at det er at de bliver dømt i de konkrete sager så der er
for eksempel skal være opmærksomme på der men det ændrer ikke
man er over halvfjerds år så det ville virke mærkeligt at have den grænse på halvfjerds år så vi støtter at man hæver den til fem og halvfjerds år
det kan vi godt men jeg tror
der kan komme en yderligere skævvridning og det er altså noget vi er nødt til at have fokus
den kreds af personer som er udelukket fra at være lægdommer
udvides til også at omfatte gejstlige i alle trossamfund uanset om disse er anerkendt
i spørgsmålet er sådan set at vi er ret ligeglade med hvad for en religion
hvilket religiøst trossamfund de kommer fra når de skal være lægdommere
lokale håndboldklub og
også ligeglade med hvilket politisk parti
så grundlæggende synes vi egentlig ikke der skal være en begrænsning
ikke skal kunne deltage og være lægdommere der er den problematik som selvfølgelig handler om at præster i folkekirken jo sådan set er statsansatte så der er en konflikt i forhold til at det er nogle mennesker som sådan set er ansat under den udøvende magt og som
men det er en anden problemstilling som sådan set ikke har noget at gøre
med med et religiøst tilhørsforhold eller en religiøs funktion
et spørgsmål som har at gøre med at vi opererer inden
tredeling så hvad skal man så gøre når der kommer et forslag
lige betingelser for alle gejstlige i alle trossamfund det ville så tale for at vi
gejstlige som så ikke kan være lægdommere når vi grundlæggende synes det er fjollet og pjattet
ikke kan være lægdommer i dag
indebære en skatterabat til dansk undergrunds consortium hvor ap møller mærsk
lige skal have en bemærkning med på vejen for vi snakker
fem og tyve det er ni år
million kroner om året hvis vi snakker ap møller mærsk
man må jo spørge sig selv er det virkelig den skatterabat som har været nødvendig for at at gasudvindingen kunne fortsætte
bygger på en meget favorabel aftale fra to tusind og tre baseret på en pris for en tønde olie på to og tyve dollar stigende til seks og tredive dollar
at selskaberne i dansk undergrunds consortium har tjent mange
milliarder efter skat end det oprindelig var forudsat vi kan jo også se at skatten er lavere end i norge men for at vende tilbage til
ny skatterabat som kommer oven i skatter der i forvejen er meget lave og i forhold til svanefeltet er det muligvis ikke relevant fordi det kan være svært at få produktionen i gang men hvis der kommer en øget brug af skattefradraget
den her skatterabat som nu er kommet på bordet om det er fire
ministeren fremførte kommer an på hvordan
at hvis der kommer et yderligere brug af fradrag for eksempel
vil der være en meromkostning og hvem
undergrunds consortium er det sådan det skal forstås det
fremgår af det der bliver sagt at regningen for det her kan blive meget større og så er mit spørgsmål bare hvem skal så betale for den her skatterabat som kommer oven i skatter
ministeren selv har brugt i debatten i dag altså jeg var til
generalforsamling i a p møller mærsk i går
jo se at den koncern udbetaler udbytte til sine aktionærer på tre
man har at gøre med en tilsyneladende meget nødlidende nødlidende virksomhed som har brug for at skatteborgerne kommer og betaler en ny rabat for at hive olie op af nordsøen når man så samtidig inden for en uge sender et udbytte af sted til
tre milliard kroner det synes jeg udstiller hele absurditeten i
vi ved at beskatningen er lavere i norge vi ved at forudsætningen for den aftale der blev indgået i to tusind og tre er en pris for en tønde olie som er væsentlig lavere end det den har vist
fremme af grøn energi vedvarende energi så forudsætningen om at det her ikke kunne
interessen omkring hejrefeltet jo relevant i den her sammenhæng fordi dong
skattefradrag på over tyve milliard
ministeren ikke har nogen planer om at ændre skattelovgivningen så
mærsks andel af det her hvis vi tager udgangspunkt i de fem milliard
fordelt over ni år
i den sammenhæng må man da sige at den her skatterabat er utrolig lille i forhold til at man lige udbetalte et udbytte på tre milliard
med hjem i dag tak for det svar i forhold til spørgsmålet om om det er en lille rabat eller en stor rabat er det jo bevares fem milliard
brugt på flere sygeplejersker på hospitalerne flere pædagoger i børnehaverne men det er jo netop en unødvendig rabat
absurd at man har givet en skatterabat oven i skatter der
færre folk til at ryge hash det kan vi ikke se men vi kan til gengæld se at rockere og bander som vi diskuterer meget har gyldne indtægtsmuligheder
af kroner hvert eneste år år på den hashhandel der
i det øjeblik
bliver solgt skal være af den rigtige kvalitet og der skal være
og som er af en bedre kvalitet og ikke er farlige for de mennesker
rockere og bander i månedsvis og i
det er rigtigt men alt andet lige tager vi en væsentlig del af deres indtægter fra
som legaliserer cannabis i en prøveperiode
en model hvor statskontrolleret salg er lovligt og hvor vi som danskere får ret til at ryge købe og opbevare cannabis til eget forbrug
det går ikke så langt som som vi egentlig ville gå
klar til at man dropper prøveperioden og sådan set går direkte til en legalisering det skyldes jo mange ting og jeg
de partier som som ikke går ind for det her forslag
mangler en erkendelse af at krigen mod hash og det hele taget krigen mod narko som jo har været ført i danmark i mange år men som også har været ført globalt i mange år
har har været en forfejlet strategi
og besiddelse af hash til eget forbrug
hvis vi med en legalisering kan opnå
vi får et statskontrolleret salg hvor der er styr på produkterne og hvor der vil være mulighed for oplysning og kontakt til
de indtægter som i dag
kunne gå til statskassen i stedet for
christiania og det var inden rydningen af pusher street alene
beløber sig til omkring en milliard kroner om året det er da en slat penge må man sige som organiserede kriminelle
ved den her meget lukrative forretning ved
at gå væk fra den nuværende forbudsstrategi og gå over til en kontrolleret reguleret legalisering
kunne opnå at kappe finansieringen til de her organiserede kriminelle i meget
man kan foretage sig når man er en del af et hardcore
miljø men alt andet lige vil
jo fjerne en stor del af finansieringen af deres kriminelle aktiviteter ved at legalisere hash
forslaget forstået på den måde at det burde gå længere
statskontrolleret salg med de fordele det indebærer men selve
i selve produktions og transportleddet så hvis vi skal lave en ordentlig model
skal vi jo faktisk sikre os en model hvor vi ikke alene får et statskontrolleret salg og det kunne jo være at man brugte et system a la det svenske systembolaget som man jo kender
alkohol det kunne man tilsvarende lave herhjemme for cannabis
hvis det stod til os i enhedslisten så vi så vi gerne at staten stod for den produktion men det kan jo også laves i form af en autorisationsordning hvor man beder danske landmænd om at producere den cannabis som
skal sælges under statskontrollerede former i butikker for eksempel a la en
en forsøgsperiode hvis det stod til os
vi synes altså også at man bliver nødt til at kigge på på produktionssiden og det håber jeg også er noget vi kan have en dialog om med radikale venstre og
nødt til at kigge på selve produktionsleddet og transportleddet frem til butikkerne hvor det statskontrollerede salg skal foregå
med de bemærkninger vil jeg sige at vi fra enhedslistens side selvfølgelig
kontrol med opbevaring af våben i private hjem bedre kontrol med skydeklubber
to tusind og tretten og hver gang blev der indleveret omkring titusind våben der er mange gode forslag i den bandepakke men der er også mange meget problematiske og deciderede dårlige forslag blandt andet det at man
vi stemme for de dele som vi er enige i og der er
få lov til at stemme for de
vil nu gøre det muligt at vælge mellem en kilometertakst eller de faktiske omkostninger og det vil jo for en række flypendlere
som så går over til at bruge kilometertaksten være en mulighed for at få en væsentlig forøgelse af fradraget
er meget skeptiske over for
på linje med den socialdemokratiske ordfører at vi
vi får en mulighed for at diskutere lige præcis det her forslag særskilt og i detaljen
til de andre forslag i lovforslaget er
energivenligheden i den teknologi
vi tænker på som værende nogle detaljer nogle mere tekniske spørgsmål så i udgangspunktet vil det være sådan at det kun er beregningsgrundlaget for befordringsfradraget som vi stiller os skeptiske over
flere pædagoger i børnehaverne flere folkeskolelærere
er parat til give en skattelettelse som også kommer dem til gode som har absolut allerflest penge i det her samfund jeg har det
at familieejede virksomheder skal det jeg synes også at de skal
bare giver flere penge i legos lomme
tvivl om og det kan vi også se af debatten
der er her i dag at det her er en skatterabat som
hvor der ellers i forbindelse med en overdragelse skulle foregå en
betaling i milliardklassen
betaling skal de virksomheder nu nu ikke betale selv om alle andre i det her land os almindelige mennesker skal betale bo og
er urimeligt helt overordnet
frem mod to fem og tyve er at der slet ikke skal betales bo og gaveafgift det er en kæmpe skatterabat til de rigeste familier
den franske økonom thomas piketty skriver
kommer vi kun den eksploderende ulighed til livs hvis vi faktisk beskatter især store arve og det her forslag
i den stik modsatte retning arbejderbevægelsens erhvervsråd har også for nylig udgivet
en række tal som ligesom taler deres eget tydelige sprog over de sidste ti år er de danske formuer blevet mere ulige fordelt
fremgang over de sidste ti år
og den har de øget med mere end tohundrede og halvfjerdstusind kroner i gennemsnit
de ti procent med de største formuer har øget deres nettoformuer med knap
vi har det på europæisk plan det her forslag vil skubbe på den stigende ulighed det vil ikke gøre op med den stigende ulighed
prøve at værdiansætte nogle af de store
familiedynastier som vil få gavn af den her
langt større beløb end den ene milliard kroner som der nævnes som en mindreindtægt for statskassen
der kun er mindreindtægter til fælleskassen på en
tyve forslaget kan enhedslisten altså ikke støtte vi vil ikke være med til at man giver kæmpe skattesænkninger til erhvervslivets familiedynastier vi synes at virksomheder på linje med alle os andre også skal betale skat og
vi kan ikke støtte forslaget og jeg skulle hilse og sige fra sf at sf
at give en skatterabat en unødvendig skatterabat til nogle virksomheder som godt kan klare sig hvis de er veldrevne og lave et generationsskifte hvis de er veldrevne
når vi skal bruge penge på velfærd når vi skal bruge flere penge til pædagoger
i børnehaverne når vi skal bruge flere penge til folkeskolelærere i folkeskolen når vi gerne vil ansætte flere sygeplejersker på hospitalerne så skal pengene jo komme et sted fra og hvorfor skal det kun være almindelige mennesker som skal bidrage hvorfor skal virksomheder ikke bidrage
også en del af det her samfund og derfor bør de også bidrage og
andre tiltag som vi kan gøre for at hjælpe virksomheder igennem et generationsskifte men at lave sådan en skatterabat som man sådan set tværer ud på alle og ikke mindst også
de familieejede virksomheder de familiedynastier som repræsenterer milliarder af kroner som de så ikke ville skulle betale når den her skat
skulle skulle tænke lidt over frem for bare at være enormt interesseret i at dele endnu en skatterabat ud at hvis man hvis man virkelig gik op i hvad den her problemstilling præcis gik ud på og ikke bare gav efter for
meget mere målrettede tiltag som kunne komme den her problemstilling til livs i stedet for at smøre en skatterabat ud som også kommer dem
jeg anerkender ganske enkelt ikke præmissen om at virksomheder ikke skal bidrage til fælleskassen med en bo og arveafgift når vi som almindelige mennesker skal
det er også meget vigtigt at have et velfærdssamfund
fald stadig væk meget stor
hvis man skal være rigtig venlig over for herre henrik dahl
det mest positive udgangspunkt i den måde liberal alliance måske ser verden på så kan
formueuligheden har holdt sig på et stabilt højt
vi får mindsket uligheden både når det drejer sig om indkomstuligheden men
formueuligheden
ti år mens de ti procent med de laveste nettoformuer har øget deres gæld med mere end tohundrede og
udvalgsbehandlingen helt
sige at vi selvfølgelig ikke har nogen som helst indvendinger imod at at vi får en it understøttet og
effektiv planlægning af politiets arbejde men vi synes at det her lovforslag og de enkelte delelementer der er
lang række spørgsmål som som vi bliver nødt til
hvis vi starter med muligheden for at at lave tværgående informationsanalyser som jo sådan set kan være rigtig fornuftigt
på linje med institut for menneskerettigheder bekymret for hvordan adgangen til
foretage de her tværgående analyser vil være
og måden hvorpå data til analyserne bliver indsamlet
skriver jo at lovudkastet omfatter databehandlinger hvor der i dansk retstradition stilles krav om særskilt materiel
instituttet finder endvidere at hjemmelen til og rammerne for tværgående informationsanalyser bør præciseres herunder hvornår det er nødvendigt at foretage tværgående informationsanalyser
forening anfører i deres svar at foreningen forstår de almindelige bemærkninger i lovforslaget
bestemmelse om at indsamling af personoplysninger skal ske til udtrykkeligt angivne og saglige formål og at senere behandling ikke må være uforenelig med disse formål det handler simpelt
som borgere i et frit og demokratisk samfund
som institut for menneskerettigheder også gør opmærksom på at den slags oplysninger jo kan være tilvejebragt på
offentligt tilgængelige oplysninger heller ikke altid er korrekte
være sådan at rammerne for indsamling af eksterne herunder offentligt tilgængelige oplysninger
politiet i dets arbejde skal bruge den slags oplysninger herunder hvordan man
grundige høringssvar i forhold til det her
at begrebet enhver oplysning
offentligt tilgængelige kilder er meget vidtgående
at det er uklart hvad persondataloven kan give politiet hjemmel til med hensyn til indsamling af personoplysninger fra offentligt tilgængelige kilder så vi har tilsyneladende en uklarhed
retstilstand så er der den del af lovforslaget som handler om
det bliver søreme op til justitsministeren via bekendtgørelser
og som tydeligvis har en lang række uklarheder indbygget i forhold til hvilke oplysninger der kan indsamles om borgerne og hvordan de kan bruges og hvordan de oplysninger skal behandles om de eventuelt er i strid med den gældende persondatalovgivning men det vil så være op til
lave en masse bekendtgørelser som skal definere den nærmere rækkevidde af det
det er altså ikke noget som en justitsminister kan sidde og beslutte
med lovgivning her i folketinget
haft nogle meget omfattende diskussioner om
masseovervågning af borgerne altså ikke overvågning af folk der er mistænkt for kriminalitet hvor vi specifikt går ind og laver en nødvendig overvågning med de værktøjer der
være tilgængelige af folk som er under mistanke for at begå kriminalitet
sker vi kender det fra logningen og de diskussioner der har
der i dag bliver indsamlet oplysninger
og mange andre ting også selv om vi snakker om borgere som aldrig nogen sinde har begået eller vil komme til at begå kriminalitet det er hele diskussionen om logning og den har jo en masseovervågningsvinkel som også kan være relevant i den
der normalt følger med efterforskningsindgreb rettet mod
om det her så er en anden variant af en masseovervågning som vi jo har haft
vil fortsætte når når vi snakker logning og masseovervågning
fra enhedslistens side går vi bestemt ind for at politiet har overvågningsredskaber
som altså er mistænkt for at begå kriminalitet men en masseovervågning af alle borgere i et demokratisk samfund synes vi er grundlæggende problematisk i forhold til den sidste del
registrering af flypassageroplysninger og når der så oven i købet fra institut for menneskerettigheder og datatilsynet er en kritik af den konkrete model
det er nogle gange nogle meget lange lovforslag
at det er en dybt respektløs handling at stå og brænde en koran af jeg ser ingen som helst grund til at man skulle gøre det og jeg ser intet formål i at man som udgangspunkt
ønske at fornærme en stor gruppe mennesker i vores land ved at brænde en koran af det synes jeg er respektløst og
udtrykke sine sine holdninger på men det ændrer jo ikke ved at at det
at vi har noget gammel lovgivning
i den forbindelse vil jeg så spørge justitsministeren skal det
at udskyde en diskussion om det her til efter sommerferien
trygge lande i verden blandt andet fordi vi har en stram våbenlovgivning og det skal vi selvfølgelig blive ved med at have vi skal ikke have en
af befolkningen med noget som som er
et håndvåben det vil ikke skabe mere tryghed det vil skabe mindre tryghed nogle af de andre ordførere har været inde på
hvis indbrudstyve for eksempel ved at der ligger peberspray rundtomkring i alle hjem
ægteskabelige konflikter og børn kan få fat
og brugt i andre sammenhænge mere peberspray som er jo et håndvåben vil føre til at forekomsten af peberspray
det vil øge sandsynligheden for at den vil være mere tilgængelig for eksempel hvis folk ønsker at tage den med i byen det vil selvfølgelig ikke være lovligt hvis man vedtager det her forslag men
forslag som det her skulle blive vedtaget så er der også
det mere grundlæggende problem
et voldsomt våben og der må man jo bare sige at
skal betegnes som et angreb af særlig
en uskyldig ting som som kommer ud af en dåse det handler om at det er at farligt våben som for eksempel kan forårsage alvorlige læsioner på hornhinden jeg synes det
uskadeligt middel eller eller noget som ikke er det
skal betegnes som et angreb af særlig farlig karakter hvis man rent faktisk vælger at benytte sig af det
i forhold til politiets brug af peberspray
føre til mindre magtanvendelse
men statistikkerne taler jo deres
efter at politiet har fået
er peberspray sådan set bare blevet et magtmiddel
midler som politiet har til rådighed for eksempel stav og pistol så brugen af peberspray hos politiet har
af magtanvendelsesmidler over for borgerne det har faktisk ført til mere samlet set handler det om at vi skal forebygge kriminalitet
fru trine bramsen også var inde på det handler om at vi skal fortsætte en linje hvor en stram våbenlovgivning i danmark har været medvirkende til
et af de mest sikre og trygge lande i hele verden og
når først den her form for lovgivning rent faktisk er indført kan den være svær
flere våben vil betyde mindre
befolkningen lov til at kunne bevæbne sig med
har beskrevet og dokumenteret i en rapport fra to tusind og femten som omhandler
blandt andet østre landsret har lagt til grund for en dom
et angreb af særlig farlig karakter det mener er rigtigt når man benytter sig af noget som kan lave alvorlige læsioner
fordi det bygger på en idé om at flere våben skaber mere tryghed
med med os andre med befolkningen
betyder jo at vi har et for voldsomt
unødvendigt overforbrug af jordens ressourcer også i forhold til
man kan løse det problem på på flere måder
i første omgang kan man jo sætte nogle rammer ned for hvordan det er man i det hele taget producerer og hvordan man sikrer sig at det når der bliver lavet
vaskemaskiner eller andet elektronik
er jo at gøre det billigere for forbrugerne at reparere de ting som går i stykker
forbrugerne og ikke de producenter som jo egentlig er kilden til problemet eller i hvert fald reglerne
vi også som udgangspunkt at det som man i første omgang bør kigge på
standarderne for hvordan man producerer ting
de bør ændres og reguleres på en mere fornuftig måde men vi kan sagtens følge tankegangen i det
der ligger fra alternativet
skal omfattes af lempelser for moms og skal omfattes af fradrag
det så er der gør at det lige præcis er de varegrupper
at man ikke åbner op for et omfattende misbrug
vi skal ikke have en situation hvor man for eksempel kan købe nogle meget billige og skrabede udgaver af forskellige produkter og derefter så tilkøbe ekstraudstyr som
det skal jo sikres at at et et sådant forslag som det her netop bliver brugt på de tilfælde hvor alternativet er at man smider tingene