syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
skal kommunerne udarbejde vandløbsregulativer for alle
skal det blandt andet fremgå hvordan og hvor meget
for at vedligeholde vandløbene i overensstemmelse med de regler som så er fastsat i vandløbsregulativerne
kan det udløse erstatning til grundejere som kan dokumentere et tab
så taksationsmyndighederne som behandler de her sager og
i øvrigt også fastsætter erstatninger for tab
er det kommunen som skal udrede erstatningen så blot for lige
samle op til sidst det er kommunerne som har ansvaret for at de offentlige vandløb vedligeholdes i overensstemmelse
som jo ligger hos en kommune jeg startede med at redegøre meget klart for at det er silkeborg kommune som er vandløbsmyndighed her som altså har opgaven med at vedligeholde også gudenåen
jeg har også selv bevæget mig rundt i kommunen og har set hvilke konsekvenser det kan have
er det måske endda for tidligt at begynde at diskutere klimaforandringer men
klokkeklart er silkeborg kommunes opgave
nede i haven langs åen ved ved
hvor jeg selv har stået i vand til haserne
eftersom det altså er kommunerne
en enkelt sag som hører hjemme på kommunekontoret i silkeborg kommune jeg har gjort det ganske klart
fravige beskyttelsen af et habitatområde så skal kommunen indhente en vejledende udtalelse hos naturstyrelsen
jeg har forstået at der skal foreligge en række betingelser for at kommunen overhovedet kan fravige beskyttelsen og dermed for at naturstyrelsen skal komme med en udtalelse
foreligge afgørende hensyn til nationale samfundsinteresser hvis myndighederne vil fravige beskyttelsen og der må ikke være alternativer men som sagt
kommunal sagsbehandler i det her tilfælde og jeg kender ikke sagen i detaljer men jeg har forstået at kommunen selv er kommet med oplysninger som klart viser at betingelserne ikke er til stede i den her sag
naturstyrelsen på det tidspunkt by og landskabsstyrelsen jo også har meddelt kommunen
agere sagsbehandler når jeg siger enkeltsager
og beder miljøministeren om at afgøre en sag der er en kommunal sag det er kommunen der er vandløbsmyndighed
står jeg naturligvis ikke i folketingssalen og behandler
i det her tilfælde det er fortsat entydigt kommunen som er myndighed i den
er ansvarlig for at vedligeholde de offentlige vandløb vedligeholdelsen skal ske efter de bestemmelser der er fastsat i vandløbsregulativerne
midlerne skal blandt andet bruges til kompensation og erstatning til de bredejere som lider tab som følge af de oversvømmelser der kan ske som følge af de fysiske forbedringer af vandløbet hvilke strækninger der så konkret
her drejer sig netop om hvorfor vi ikke har taget nogen initiativer det
at jeg netop vælger at gå ind og forklare hvad der blandt andet
vandløbsvedligeholdelse på visse strækninger
eksempelvis oversvømmelser visse steder skal de pågældende lodsejere kompenseres
til diskussionen om vandløbsloven
i det forrige spørgsmål blev enige om har eksisteret i over tredive år
synd at der bliver brugt så meget taletid på at prøve at forvirre to kan man sige selvstændige lovgivninger med hinanden altså at få
vandplanerne til entydigt at handle om hvordan det går i silkeborg kommune med gudenåen det synes jeg er
om en konkret sag i silkeborg hvor der er tale om en diskussion om hvorvidt man som vandløbsmyndighed altså hvorvidt kommunen
skal vedligeholdes derudover
hele vandrammedirektivet går ud på så vi taler i virkeligheden om to vidt forskellige ting men jeg kan så lytte mig til at herre thomas jensen
mudre tingene sammen det kunne være man skulle vælge om vi skal have en diskussion om
nøgternt konstaterer at vandløbsmyndigheden her er kommunen
set har stået der så jeg kan godt finde
altså er en kommune som måske ikke lige løser den opgave der rent faktisk følger
det er en bred offentlig høring så det er måske lidt pauvert at begynde at tale om at regeringen ikke leverer vandplanerne de ligger rent faktisk på alle menneskers borde lige nu
mere slagfærdige end andre der er tydeligvis modstand fra fra
og det skal jeg naturligvis konstatere
jeg vil da gerne lige bruge et par ord på netop at sige hvad baggrunden er for overhovedet at fremsætte det her lovforslag
det har altså til hensigt at at rette op på en tendens som vi har set en del til i den senere tid netop den tendens at kommunerne
i stigende grad privatiserer vedligeholdelsen af vandløb i hvert fald de vandløb som har offentlig interesse og det er altså bare ikke i orden hvis det
med den begrundelse at man skal spare penge
er det ganske rigtigt som venstres ordfører sagde under sin ordførertale
et parallelforløb i forhold til det vi også så i forbindelse med privatiseringen af
må vi bare konstatere at der altså er behov for nogle klare regler for hvornår kommunerne kan overlade vedligeholdelsen af vandløb
retssikkerhedsmæssigt betænkeligt
indtil nu har haft adgang til mere eller mindre vilkårligt at pålægge private borgere den økonomiske byrde det alt andet lige er at skulle vedligeholde sit vandløb altså en økonomisk byrde som man jo af gode grunde heller ikke tidligere
samtidig med at lovforslaget blev fremsat i folketinget
udkastet til bekendtgørelsen i høring og det der er sket i den er at vi
de kriterier som efter regeringens opfattelse kan
er redegjort for i bemærkningerne til lovforslaget
kan der jo selvfølgelig være rimelighed i at vedligeholdelsen af vandløb
har også ofte kun interesse for en meget snæver kreds og i visse tilfælde sågar kun for en enkelt person eller en enkelt husstand
et totalforbud mod nedklassifikation men en præcisering en præcisering som har manglet i i forbindelse med
svar på spørgsmål hvis der skulle opstå sådan nogle men ellers ønsker jeg at det her lovforslag alt andet lige får en god videre behandling
virkelighedens problemer det synes jeg er enhver
den måde vi arbejder på som aktive politikere er at vi har øjne og ører åbne i forhold til hvad der foregår i det danske samfund og når jeg som minister bliver vidende om
en tendens til at kommunerne altså vælger at privatisere vedligeholdelsen af vandløbene der hvor vi taler om
vandløb som altså har offentlig interesse og det med et motiv der handler om at spare penge så er det
en mangel i den eksisterende lovgivning der er ganske enkelt ikke kriterier for
få foretaget den klassificering jeg mener det er rettidig omhu og jeg mener selvfølgelig at det her også handler om borgernes retssikkerhed at der er nogle klare kriterier for hvornår man kan
og det er baggrunden for at jeg så går i gang med det lovforberedende arbejde og baggrunden for at vi står her i dag til førstebehandlingen af det lovforslag som netop skal rette op
vedligeholdelsesdiskussionen om man vedligeholder et vandløb eller
præcisering i lovgivningen der har manglet den præcisering som handler om hvornår kan man nedklassificere et vandløb
vi har set en tendens til at kommunerne
i stigende grad privatiserer vedligeholdelsen af vandløbene altså vælter opgaven over på bredejerne
er et problem at vi ikke har kriterierne for hvornår det kan lade sig gøre
bide mærke i at det her jo ikke lovgivning som fuldstændig dropper muligheden for at der stadig væk hedder private vandløb selvfølgelig
jo netop også de kriterier har manglet og det er det der er baggrunden for
det er da et værktøj som kommunerne alt andet lige vil have brug for
har anført i deres høringssvar de mener at det her gør det meget vanskeligt for dem det er rigtigt at det har de sagt
se at kommunerne kan spare penge på den her standardisering af klassifikation af vandløb men lad mig bare sige at jeg
ikke i alle henseender behøver at være enig med kl
der er en mangel i den eksisterende lovgivning i forhold til at der ikke er klare regler for hvordan man klassificerer det det vi får med det her lovforslag
der bliver klare regler for hvornår kommunerne må sige at et vandløb skal overgå til nogle private og dermed vælte vedligeholdelsesomkostningerne over på de private og lovforslaget er fuldstændig korrekt det har jo været igennem alverdens behandlinger og der går man selvfølgelig ind og vurderer hvad det har
jeg ser absolut ikke nogen diskrepans diskrepans mellem det jeg siger og det der står i lovforslaget naturligvis er jeg inde i hvad der står i lovforslaget og det er bekræftet at det ikke har erhvervsøkonomiske konsekvenser
tingene sammen på der står i lovforslaget at det ikke har erhvervsøkonomiske konsekvenser lovforslaget går ud på at præcisere hvornår
nedklassificere et vandløb altså hvornår kommunen kan pålægge den enkelte vandløbsejer selv at stå for vedligeholdelsen
det spørgsmål der kom tidligere hvor man søgte at problematisere hvor ministeren dog fik denne idé fra det er fuldstændig korrekt at vi netop har set problematikken på vejområdet
på vandløbsområdet det er begrundelsen for at agere med rettidig omhu og derfor sikre at der nu er klare kriterier for
klagesager om nedklassifikationer tilbage i to tusind og ti men klagesagerne alene siger jo ikke noget om det
eksakte og egentlige omfang og der er det sådan at naturstyrelsens opfattelse ved kontakt med kommunernes vandløbsmedarbejdere er at det foregår
sådan set begrundelsen for at agere før det er for sent altså simpelt hen agere med rettidig omhu og sikre at vi får den her specifikation og præcisering af
lad mig også her starte med at sige tak til ordførerne her kan man vel med rette kalde det en blandet landhandel for
har bestemt været kritiske røster og hænderne flyver op allerede nu så jeg glæder mig også til debatten jeg er
man ikke deler regeringens syn på
gøre noget nu og her gøre noget aktivt
kom i september sidste år til udtryk i det udspil som vi kom med og
danmark i balance i en global verden
lancerede vi en række initiativer
så en ændring af planloven som lokalt skal give flere muligheder på planområdet
bedre vilkår for erhvervslivet der hvor væksten i dag er gået i stå og det er det initiativ som nu er konkretiseret i det
til en ændring af planloven som vi behandler i
forslag som jeg naturligvis har indkaldt til forhandlinger
og jeg erkender ærligt at der var jeg meget fast i mælet og sagde jeg har ikke til sinds at lave lange gruppearbejder i forhold til om det er ni og tyve kommuner der skal have den her mulighed eller en og tredive eller hele landet
beror på regeringens udspil om danmark i bedre balance og de ni og tyve kommuner er blevet til efter en vurdering
fyrre procent af indbyggerne
giver en linje hvor man så kan stå på broen og se på én kommune som har fået mulighederne
en anden som ikke har fået det det er det der ligger i prioriteringen og fokuseringen i forhold til hvilke kriterier der skal til for at vi har noget vi kan karakterisere som yderområder hvor en stor del af befolkningen bor uden for byerne
andre kommuner hvor større dele af befolkningen er koncentreret omkring større byer så har der også været kritik af
jeg må da sige som flere heldigvis også har været inde på at hele kernen i det her lovforslag
er blevet til i tæt samarbejde med seksten kommuner seksten kommuner som ligger uden for de danske vækstcentre og de kommuner har spillet ind med hvilke barrierer de ser i planloven for deres egen udvikling og de her indspil
fokus som handler om at give kommunerne bedre mulighed for at kunne tilbyde attraktive boliger og gode forhold
virksomhederne på landet det handler helt grundlæggende om at give muligheden for at tiltrække mere liv og give kommunerne i yderområderne mulighed for at tilbyde noget som man ikke kan tilbyde andre steder derfor
og derfor en fokusering på ni og tyve kommuner så kommunerne i yderområderne
får altså med det her lovforslag helt konkret bedre mulighed for at give landzonetilladelse til nye boliger i tilknytning til eksisterende landsbyer de får samtidig mulighed for at
en konkret planlægningstilladelse til at planlægge for byudvikling inden for kystnærhedszonen
og selvfølgelig ikke strandbeskyttelseslinjen de første tre hundrede
helligt område og det arvesølv er kommunerne i høj grad også
handler altså om tilladelsen inden for kystnærhedszonen som går fra de tre hundrede
skal være med til at sikre at planlægningen både fremmer væksten og også bevarer naturen
jo selvfølgelig ikke betyde at vi vælger naturen fra respekten for naturen for miljøet og for landskabet skal bestå ganske som i dag lovforslaget indeholder så også nogle ændringer i planlovens detailhandelsbestemmelser
mere ligelige konkurrencevilkår det handler om bedre muligheder for at planlægge
at flytte eksisterende store butikker der ellers ville være i vejen for en fornyelse af en bymidte samtidig
fortsætter drøftelsen af en række af de forslag som fandtes i høringsudgaven i det her detailhandelsforum som er nedsat
eksisterende virksomheder som er etableret i tidligere landbrugsbygninger og det er jo altså en forbedring som kommer til at gælde for alle kommuner uden for hovedstadsområdet
kan kommunerne nemlig fastholde vækstvirksomhederne og sikre arbejdspladser i landdistrikterne i hele landet både under lovforslagets høringsperiode og
i den efterfølgende debat med ordførerne
har der været rejst spørgsmål om hvilke konsekvenser det så
er udtryk for at vi ønsker en lempelse men med mulighed for at kommunerne kan stille særlige krav om for eksempel afskærmende beplantning eller bygningernes udseende omvendt
kommunerne kan altså stadig væk give afslag når der er væsentlige hensyn som taler afgørende imod
et godt stykke hen mod virkeliggørelsen af udspillet om et danmark i bedre balance udspillet er også bragt nærmere sin virkeliggørelse ved udgivelsen af eksempelsamlingen om planlægningen i kystnærhedszonen
er vejen til at give kommunerne i yderområderne mere plads til initiativ og vækst uden at gå på kompromis med deres særlige naturkvaliteter så med disse ord vil jeg lægge op til en spændende debat her og i øvrigt også en god videre behandling af lovforslaget
man alligevel godt kan lide visse elementer af det men man kan ikke rigtig lide
plukke lidt og sætte kryds ved lidt for der
det lyder for mig som om man måske er enig i at det godt kan give mening at have en differentieret planlægning men
vil man ikke lige være med til at lave den her differentierede planlægning nu det
undrer mig noget i forhold til diskussionen om hvad der kommer til at ske med natur natur
eksistere selv om vi nu går ind og siger at
nogle diskussioner om at man skal give en planlægningstilladelse
vil give den fleksibilitet og de muligheder til udkantsdanmark
eksistere i de pågældende kommuner
man har mulighederne for at få mere liv i området
med kommunerne på baggrund af tilbagemeldinger for hvad er det egentlig der skal til
slagter som har etableret sig i en nedlagt landbrugsejendom som
i et landområde nu mulighed for at udvide
ved at komme lidt gang i butikken hvis han skal udvide bare med en anelse over fem hundrede
hele balladen ind til et industriområde det en rimelig stor omkostning for
ikke er afgørende ting der taler imod naturhensynene at han nu kan udvide
tre lovbehandlinger og jeg jeg står her i dag ved førstebehandlingen fordi jeg er klar med et lovforslag som jeg mener
det er det jeg kunne se vi simpelt hen ikke
det giver mening at lave nogle muligheder for visse typer af kommuner
jeg konstaterer bare at den er der ikke fuldstændig opbakning til
er mindst halvfems mandater bag den som kan bakke op om det
det er altså en pakke der rummer masser af muligheder muligheder som er blevet efterspurgt af kommunerne gennem
tiden til igen og igen
skulle have en lang diskussion om det skal være det ene eller det skal være det andet
gennemarbejdet det er noget hele regeringen selvfølgelig står bag
dansk folkeparti og med støtte fra liberal alliance
se nu var der lidt sådan en diskussion af hvad der egentlig står i i
kl skal jo rumme svarene fra samtlige otte og halvfems kommuner det skal man ikke glemme
det her er mulighederne det her er værktøjerne i værktøjskassen til at man netop kan skabe mere liv få skabt mere vækst i de områder
synes jeg debatten går i retning af at fordi vi nu går ind og siger at man skal give den her landzonetilladelse så bliver der skabt et billede af
ikke længere får mulighed for at afvise noget som helst og det vil jeg
at det er det det kommer til at betyde så jeg er ikke enig i de kritikpunkter og det er derfor det er vigtigt at få præciseret præciseret hvad det er
masser af gode elementer i det her og jeg er ikke enig i
ude i landet af den her pakke snarere tværtimod læg mærke til hvad det så er for en type kritik der er der er blandt andet kritik fra nogle af de kommuner som ikke er med blandt de ni og tyve
af kommunens borgere
bor uden for bymæssig bebyggelse jamen det er jo et
definitionen i forhold til hvad vi karakteriserer som et udkantsområde det vi har brugt rigtig meget
burde vi ikke bruge rigtig lang tid på et langt tilbundsgående gruppearbejde om det her og der er det jeg siger det her har vi analyseret os frem til det giver mening at sige
hvor mere end fyrre procent altså bor uden for bymæssig bebyggelse
den her førstebehandling men to ting vil jeg lige nævne specifikt
det er dels den fremstrakte hånd fra både kristendemokraterne ved
dels en blank afvisning fra s og sf med deciderede meldinger om at skulle der en dag
regeringsskifte som ikke giver venstre og konservative regeringsmagten så vil man
hen rulle de her vedtagelser tilbage
også bare stille og roligt konstaterer at der jo er en anden og en tredjebehandling
fast i hvad jeg startede med at sige at ja
dermed være præget af mindre bysamfund og dermed
har de muligheder som vi diskuterer i forhold til kystnærhedszonen og som vi også diskuterer i forhold til
blev der igen diskuteret hvad det nu er der kommer til at ske
giver mulighederne og skal give muligheden for landzonetilladelse der vil jeg bare sige at efter de gældende regler i planloven
kan kommunen jo give en landzonetilladelse hvis den konkret skønner at der er grundlag for det
en praksisændring for yderkommunerne
betyde at de ikke bare kan sige nej hvis der ikke er et væsentligt
at komme det endnu nærmere når vi har den her diskussion om skal bestemmelsen og landsbyerne
man har en populær blomstrende landsby en attraktiv landsby
der er liv og glade dage i landsbyen og nu vil man gerne bygge et hus lige i udkanten
komme uden for landsbyens rammer der er det vi siger at den planlægningstilladelse
være mulig nu man skal ikke bare
væsentlige hensyn til landskab til natur og til miljø som skulle tale afgørende imod
er kommunen som jo altså både før og efter vedtagelsen af det her lovforslag har plankompetencen
er sådan set enig i at det er et område som er
men selvfølgelig skal man gøre sig klart at det her brede nationale forbud mod
flammehæmmere i elektronikprodukter sådan som enhedslisten foreslår
en barbermaskine eller en brødrister eller sådan noget fra det danske marked fordi det ganske enkelt ikke vil kunne betale sig for producenterne at lave særlige produkter til vores i den store sammenhæng
der skal vi selvfølgelig ikke glemme at flammehæmmere jo faktisk er noget som bruges for at undgå at elektronikprodukter
er der altså bare ikke videnskabeligt belæg for at sige at
medfører risiko for miljø og sundhed så derfor må jeg sige at det samlede forslag om at forbyde alle ftalaterne og forbyde
vi skal jo også huske på og glæde os over at de mest
flammehæmmere blandt andet som resultat af en dansk indsats
allerede i dag er forbudt i elektriske og elektroniske produkter
og bbp men den her undersøgelse viste jo
og alle ftalaterne i elektronik så det er der jeg må sige at vi har
også der jeg må anføre at en begrænsning jo ikke har en værdi i sig selv hvis den ikke medfører en miljø og sundhedsmæssig
skal en begrænsning være styret af videnskabelig dokumentation vi kan ikke bare sigte bredt mod alle stoffer vi skal koncentrere os om de stoffer som udgør en risiko ganske ligesom vi jo
gør det allerede i dag
et andet aspekt i enhedslistens forslag som jeg finder lidt betænkeligt nemlig ønsket om at vi opbygger en praksis for national enegang i forhold til resten af eu
for miljøet men så sandelig også for forbrugerne og vores erhvervsliv hvis vi regulerer
man bør reservere til de tilfælde hvor der er en reel umiddelbar risiko for danskernes sundhed og hvor det kan være den mest effektive vej
med de to problematiske parabener som vi nu forbyder som det første land i eu men jeg må sige
er videnskabeligt underbygget og som altså også hænger sammen rent samfundsøkonomisk hvad angår de fire ftalater
oplyse at miljøstyrelsen altså er i fuld gang med at udarbejde et begrænsningsforslag til eu og det gør vi så i rammen
reach lovgivning på vej som sikrer at virksomheder i eu ikke længere må anvende hbcdd i deres produkter uden en speciel tilladelse så stramningen
af om hbcdd i elektronik udgør en risiko for mennesker og miljø
også fremover følge den proces tæt og skulle det meget mod forventning må jeg sige så vise sig at der ikke tages ordentlig hånd om risikoen
at lave et begrænsningsforslag
godt understrege at opgaven med at værne om danskernes sundhed
en opgave som jeg tager dybt alvorligt
al tydelighed også nu i forbindelse med parabenerne men
negative konsekvenser er så store og hvor man også må sige at de positive sundhedskonsekvenser
danskerne og sikre miljøet mod effekterne af de mest problematiske ftalater og de mest problematiske bromerede flammehæmmere
afvise ordlyden af enhedslistens
mod alle bromerede flammehæmmere og mod alle
at alle bromerede flammehæmmere og alle ftalater
skulle udgøre en risiko for miljøet og for forbrugernes sundhed og det er der altså ikke videnskabelig dokumentation for det er baggrunden for at jeg ganske klart tilkendegiver
et jeg kan støtte men samtidig redegør jeg jo også for hvordan vi arbejder på det her spor og hvordan vi netop
udgør et problem det ved vi men vi ved også at de to mest problematiske grupper af bromerede flammehæmmere jo i flere år har været forbudt
af rohs direktivet så så jeg må bare
jeg ikke er enig i præmissen som spørgsmålene stilles ud fra i forhold til den viden der ligger og den handling som
vil jeg meget gerne besvare det skriftligt og bede om at få
restriktionsforslag til eu og det bygger så på undersøgelser som miljøstyrelsen har lavet
mindes at jeg lige her for lidt siden
og roder i papirerne for at finde bogstavkombinationerne
jeg skal gerne supplere med et skriftligt svar så vi får de helt præcise bogstavbetegnelser for
er fuldstændig enig i at vi også i nordisk sammenhæng har en rigtig god fordel af lige præcis også at samarbejde på det her punkt
tror at vi gemmer dem til en en skriftlig besvarelse men de fremgår som sagt her
findes i en række
går foran her og viser at det også kan lade sig gøre at udfase nogle af de her produkter men man skal stadig væk også huske produktets funktion
en flammehæmmer forhindrer at der
det er sådan set derfor at det også er vigtigt at holde sig for
der må findes nogle af dem som som altså er er mindre skadelige fordi vi
fået udfaset de skadelige og dermed kan dokumentere og det er der virksomheder der kan dokumentere at det faktisk kan lade sig gøre at udfase nogle af
i forlængelse af de forslag de to forslag om
til forskel fra de tidligere forslag
der selvfølgelig er flere fælles træk
da folketinget drøftede emnerne tilbage i to tusind og syv og to tusind og otte
enighed om at den eksisterende eu lovgivning for kemikalier også dækker nanomaterialer
for at understrege at myndighederne jo altså allerede nu kan skride ind
konkret nanostof udgør en risiko
samtidig også anerkende hele diskussionen om det her nanoområde for det er
lige præcis nanosølv ved vi allerede en del om vi ved for eksempel nu fra undersøgelser at nanosølv kun optages i ekstremt lille omfang gennem huden også i forhold til andre kemikalier som enhedslisten
vist effekter på celleprøver i laboratoriet ved helt urealistisk høje koncentrationer så
med det her nanosølvområde har at gøre med et område med et stort miljøteknologisk potentiale fordi nanomaterialer helt generelt for eksempel
ikke bare skal fravælge nanoteknologien i blinde
er altså en risiko for at vi så fravælger nogle mulige gevinster for både miljø og sundhed når det så er sagt vil jeg også gerne understrege at jeg faktisk også mener at der generelt
om nanomaterialer vi skal blive ved med at skaffe mere viden om hvordan nanosølv
men der er ikke i dag grundlag for
gribe til forsigtighedsprincippet og bare helt forbyde produkterne
men der må jeg sige at nanomaterialer jo handles på et globalt marked
derfor mener jeg ikke at en national regulering vil være den mest hensigtsmæssige løsning hvis vi skal bruge forsigtighedsprincippet som som forslagsstillerne mener så kræver det jo altså at der foreligger en konkret risiko
så stor videnskabelig usikkerhed at der ikke er udsigt til at den her risiko vil blive afklaret inden for en rimelig tidshorisont der må jeg bare sige
ikke er tilfældet med nanosølv der er allerede stor aktivitet med at skaffe viden og vurdere nanosølv lige nu er man eksempelvis i sverige i gang med at vurdere nanosølv under biociddirektivet
indgår nanomaterialer jo også som en del af indsatsen i kemikaliehandlingsplanen og der er miljøstyrelsen lige nu ved at lægge sidste hånd på en rapport som opgør hvad vi ved om de mest udbredte nanomaterialer
også i den opgørelse
samtidig sige at danmark i øvrigt spiller en aktiv rolle
hvor vi bidrager til at få sat fælles retningslinjer op for hvordan man skal teste nanomaterialer for eventuelle effekter og vi ser
blot for at sige at arbejdes
på at få klarlagt eventuelle risici ved det her produkt som sagt er der enighed om at eus kemikalielovgivning
man kan måske spørge om der er behov for nogle justeringer sådan
nanomaterialer bliver bedre dækket
forslag som det er lige nu og her
to tusind og syv og to tusind og otte og jeg må bare sige at nanosølv jo er blandt de mest og bedst undersøgte nanomaterialer og at der altså er flere grundige oversigtsrapporter som samler
under min første tale at jeg er enig i at vi fortsat bør have fokus på om om nanosølv har nye ukendte virkninger men det er altså vigtigt at slå fast at lige præcis nanosølv
de mest undersøgte nanomaterialer
at for nanosølvs vedkommende
for nu at gribe til forsigtighedsprincippet
nanospørgsmål meget alvorligt det var jo også baggrunden for at vi kunne sidde og blive fuldstændig enige under forhandlingerne om kemikaliehandlingsplanen
selvfølgelig sørge for at have den fornødne viden på det her område og og vi
nanosølv i flere produkter så derfor gælder det selvfølgelig om hele tiden at være optaget af at tilegne sig den fornødne viden
ordførerne for indlæggene og så selvfølgelig bekræfte hvad der også er blevet sagt at det her forslag til en ny
med det her forslag går man på miljøområdet ligesom i dag endnu længere og giver bedre muligheder for at få adgang til oplysninger det er sådan at den gældende miljøoplysningslov
i den gældende offentlighedslov og forvaltningslov
opdatering af miljøoplysningsloven
med sine mange henvisninger er den gældende lov
set det jeg gerne vil lave om på sådan
jeg gerne her bekræfte at det bliver på den måde at det her lovforslag ikke kan færdigbehandles tredjebehandles før det andet
i de to lovbehandlinger lovforslaget
de omfattede myndigheder definitionen af miljøoplysninger en afvejningsregel sagsbehandlingsfrister og emissionsoplysninger jeg skal nok
i offentlighedsloven foreslås udbygget skal dette selvfølgelig også gælde for miljøoplysninger det gælder for eksempel spørgsmålet om hvor præcist man skal kunne angive
det skyldes at direktivet ikke som i forslaget til ny offentlighedslov giver mulighed for at betragte brevveksling mellem kommuner eller
er foreslået i offentlighedsloven lovforslaget indeholder endvidere en definition på miljøoplysninger som er meget bred
omfatter alle oplysninger vedrørende miljøet
ved udlevering over for de interesser der varetages ved at afslå udlevering og undtagelserne skal altid anvendes restriktivt
der i lovforslaget angivet absolutte frister for sagsbehandlingstiden som supplerer offentlighedslovens fristregler overordnet set
giver lovforslaget ligesom den gældende miljøoplysningslov vid adgang til miljøoplysninger så lovforslaget er altså dermed stadig
set at jeg i min tale har redegjort
og at århuskonventionen og så videre selvfølgelig også skal overholdes
hvor mange forslag i offentlighedsloven
netop på baggrund af fru mette gjerskovs ordførertale
undtagelsen af interne oplysninger i forbindelse med ministerbetjeningen
elementerne i hele offentlighedsloven altså ikke handler om en begrænsning men netop handler om at skabe en tidssvarende offentlighedslov og dermed også paralleliteten
er vigtigt at holde fast i her kommer vi altså til at tale
er jo meget fristende egentlig bare at svare ganske kort ja jeg tror at han har misforstået det og egentlig
det er jo ikke rigtigt at man ikke længere kan få oplysninger
til den første del af spørgsmålet som vedrører havbrug i i naturbeskyttelsesområder
den anden del som angår miljøteknologien
er jo fuldstændig enig i at der vitterlig er et meget meget stort potentiale her og det er derfor
starte med at takke ordførerne for de mange farverige indlæg jeg tror også man kan konstatere at der måske er tale om sådan en generel talemåde i hvert fald fra oppositionens side når man
søger at udlægge det som om venstres ordfører skulle undsige miljøministeren i forhold til hvad forslaget går ud på jeg synes
at det blev præciseret meget godt når man har diskussionen om om hvad hvad der menes med energiafgrøder men det vender jeg tilbage til lad mig også starte med at konstatere at jeg
set er glad for at stå her i dag på regeringens vegne og netop
det her lovforslag som kombinerer tiltag til forbedring af miljøet med økonomisk vækst
jo tale om et lovforslag som allerede inden det blev fremsat af oppositionen er blevet kritiseret for at indeholde for lidt grønt og så er det blevet kritiseret
en klassisk balance man altid diskuterer på det her område i hvert fald
som miljøminister i en ansvarlig regering
er optaget af at vi i vores initiativer rammer en fornuftig balance mellem på den ene side miljøet og på den anden side erhvervsinteresser
vil styrke den danske natur og det danske miljø på en række væsentlige punkter uden at landbruget bliver straffet for at bruge
på lovlig vis samtidig med at landbruget også får nogle nye udviklingsmuligheder blandt andet
vil forslaget om ådale og ændret vandløbsvedligeholdelse give os mulighed for mere og renere natur
det samtidig et vigtigt led i opfyldelsen af målsætningerne for blandt andet vandløb og søer i eus vandrammedirektiv som danmark jo er forpligtet
i det omfang dette medfører gener for landbrugets i øvrigt lovlige brug
mulighederne for efter de gældende regler at fastlægge et større beskyttelsesområde omkring den enkelte vandboring efter den konkrete vurdering
og åbeskyttelseslinjer åbnes der op for nye udviklingsmuligheder for landbruget og der må jeg så lige
det er jo ikke det her skræmmebillede som socialdemokraterne søger at
energiafgrøder i enhver randzone det er ikke det der ligger her i forslaget det her handler ikke om randzonerne
set op til stort set at friholde dem men det her handler om de store arealer hvor man så
med det her samlede lovforslag lægges der også op til at planloven skal ændres
det fremover bliver obligatorisk for kommunerne at planlægge for lokalisering af de store husdyrbrug og også lokalisering af de fælles biogasanlæg så på den måde
vil udvidelsesmulighederne og investeringssikkerheden bedre blive sikret for de her brug hvis de altså vælger at placere sig i de planlagte områder og det noterer jeg mig også at
er bred enighed om er en rigtig god idé og så er det selvfølgelig beklageligt at jeg så vælger at samle tingene og at man ikke kan få lov at gå ind som i en anden bolsjebutik og bare vælge det man godt kan lide
er det en samlet pakke og jeg
så håber jeg selvfølgelig også at udvalgsbehandlingen vil kunne belyse de spørgsmål man har sådan så man alt andet lige vil kunne vælge at støtte
er grøn vækst for mig at se et godt eksempel på at vi kan fremme
på bekostning af den anden part så forslaget er altså for mig at se udtryk for en balance mellem en styrkelse af miljøet og hensynet til landbrugets udviklingsmuligheder derfor
som altid opfordre til at vi får en god og positiv viderebehandling af det her forslag i udvalget
sted omkring forhandlingerne i forbindelse med grøn vækst som jo fandt sted for efterhånden rigtig mange måneder siden hvor jeg i øvrigt ikke selv var miljøminister der
var jo forhandlinger dengang og resultatet
udmøntningen af et af elementerne i grøn vækst aftalen så derfor er der jo ikke tale om at vi skal
nye forhandlinger om grøn vækst eftersom der er
lige utilfredse og så har man nok ramt det perfekte krydspres altså den perfekte balance
sige ganske kort nej der bliver ikke inviteret til nye forhandlinger om grøn vækst men alene det
lovforslag gennemgår tre lovbehandlinger og kommer i udvalgsbehandling er jo for mig at se i virkeligheden også et udtryk for at man debatterer elementerne i forslaget så det er jeg naturligvis rede til at stille op til og
et lovforslag som gennemgår en demokratisk proces det handler om en første anden og tredje behandling og der er jo en grund til at vi i dette demokrati har tre behandlinger
tre behandlinger af et lovforslag giver altid mulighed for at stille opklarende spørgsmål og det er jo
at der er blevet ændret kommaer
forventer at der er halvfems mandater bag det det er et udtryk for en politisk aftale der er indgået med dansk folkeparti og der er rigtig mange gode og fornuftige elementer i det men jeg forstår godt oppositionens frustration i forhold til
må også erkende at når man står i nogle fuldstændig modsatrettede positioner og den ene vil have hundrede og den anden kun vil have ti
kan det meget ofte være svært at blive enige derfor
er det jo ofte sådan at forhandlinger slutter og derfor er oppositionen ikke en del af den politiske aftale der hedder grøn vækst men det ville da være rart om der kunne opstå et bredt flertal for det er jo blevet sagt i dag og bekræftet af flere
at der faktisk er rigtig mange elementer i det her man er tilfreds med eksempelvis når vi taler om drikkevandsbeskyttelse
planloven og så videre så det ville klæde oppositionen at gå aktivt
fra socialdemokraternes side blev der skabt et billede af at det ville være langs ethvert vandløb i hele det ganske danske land
stå energiafgrøder det må jeg bare på det kraftigste afvise
jeg er glad for at herre per clausen alt andet lige sagligt redegør for at det netop er i forbindelse med at man har et markareal der er dyrket
meget vigtigt at få sagt i den her diskussion og i den bekymring der er omkring
muligheden for at dyrke og producere energiafgrøder
jo er sådan at de almindelige naturbeskyttelsesregler
altså både naturbeskyttelseslovens
visse fredninger inden for sø og åbeskyttelseslinjen
at få præciseret det og dermed jo også få manet det her
fremme landbrugets muligheder for at levere grøn energi
de eventuelt landskabelige eller andre effekter
vil være begrænsede fordi de almindelige naturbeskyttelsesregler fortsat vil gælde inden for sø og åbeskyttelseslinjen det vil sige
være tilladt at tilplante i natura to tusind områder og tæt på natura to tusind områderne kan der kun tilplantes hvis kommunen vurderer at det ikke skader området så med den her præcisering
håber jeg i høj grad at oppositionen også er blevet beroliget i forhold til
fremme landbrugets muligheder for at levere grøn energi og det har jeg meget meget vanskeligt ved at forstå at en opposition ikke kan være med
mange skåltaler på at tale om danmark som grøn energi leverandør
på lange strækninger taler om det samme og taler om det på samme måde så det gælder altså om her at skabe rammerne for at det
lade sig gøre og så netop med den præcisering i forhold til naturbeskyttelsesloven i det hele taget
fra socialdemokraternes side ligefrem et ønske om at skabe skræmmebilleder
håber jeg så sandelig at jeg har fået manet i jorden her ved at præcisere
det handler om at produktionen af energiafgrøder jo alt andet lige fremmer bæredygtig energi
grøn vækst samleloven kommer altså
som jeg har redegjort for så er det overordnede formål her altså
landbrugets muligheder for netop at levere grøn energi
fornuftigt ude i kommunerne
understreget at det her vil
så siger det jo også sig selv at det jo netop ikke vil være tilladt at tilplante i natura to tusind områder
så kun kan tilplantes hvis kommunen vurderer at
altså stadig væk er gældende men at det overordnet set handler om at skabe en lempelse for erhvervet
er miljøminister for hele danmark og jeg er det lige præcis også når vi diskuterer grøn vækst og
diskuterer hvad danmark skal leve af i fremtiden lige præcis
er produktionen af energiafgrøder altså et vigtigt element og det kan vi kun lykkes med ved at skabe de rigtige rammer for
det hører jeg sådan set også at oppositionspartierne gang på gang taler om i de store skåltaler nu står vi her
lovforslag som faktisk har de her elementer og det er vigtigt at holde sig for øje at det her samlelovforslag jo har masser af elementer som netop også giver naturen et løft så jeg synes selvfølgelig det er trist at vi kun har
fremmer bæredygtig energi at der så også er et meget meget stort og vigtigt element i det her lovforslag som
har overhovedet ikke haft oppositionens opmærksomhed i dag
nok fordi regeringen lige pludselig kommer med et ret markant lovforslag
det har man så ikke ønsket at debattere og det kan så være fordi man
handler om at overbyde det i en eller anden grad jeg synes afslutningsvis at man skal holde sig for øje hvad det her samlede lovforslag rent faktisk gør
for netop at bringe det her vigtige emne på bane som jeg også havde ønsket vi kunne have drøftet under den forrige lovbehandling her for rent vand er noget af det
ikke er blevet tilsat klor det privilegium
skal vi selvfølgelig bevare og det skal vi også forsvare og derfor
det vigtigt at vi beskytter vores grundvand og den holdning
en vandboring med yderligere
der fremover kommer til at være fem og tyve
og gødningsfri zone omkring alle vandboringer til almen vandforsyning det tiltag som jeg også nævnte ved den forrige lovbehandling
begrundes med at der lukkes to boringer om ugen på grund af pesticider det skulle så medføre omkostninger for vandforbrugerne på mellem to hundrede og fem hundrede million kroner årligt der må jeg bare sige at de oplysninger
er der for langt størstedelens vedkommende nok tale om gamle syndere altså pesticidbrug som vi enten for længst
for at forhindre forurening fra fra spild
kan allerede i dag efter en konkret risikovurdering etablere de her boringsnære beskyttelsesområder når en boring er forurenet eller de kan også gøre det for at undgå en fare for forurening blandt kommunerne
hersket lidt tvivl om lovgrundlaget
at lave yderligere vejledning til kommunerne det forventes at vejledningen kan blive sendt til kommunerne
udmøntningen af projekterne vil foregå i samarbejde med vandværkerne
en konkret risiko for forurening
tilstrækkelig og så har kommunerne jo altså stadig mulighed for at udlægge
en konkret vurdering så med disse ord
ønske en god videre behandling af
og endda dyrkningsfrit og nu seksdobler det
rundt om enhver drikkevandsboring så vil der være tale om en øget beskyttelse men når det så er sagt
er det jo netop korrekt at der kan være konkrete individuelle situationer hvor beskyttelsesarealet skal være helt anderledes altså udvides på en måde hvor man ikke engang kan tale om en lige radius
man måske endda taler om en ellipseformet ting der går skråt til højre eller hvordan det nu end tager sig ud i det konkrete område
er et godt grundudgangspunkt og så kan der være steder hvor det skal være større og det er
kommunerne som som altså har mulighed for at sætte ind der
er det jo rent faktisk sådan at der blandt nogle af kommunerne har hersket lidt tvivl om lovgrundlaget hvordan man rent faktisk kan benytte det og det er baggrunden for at naturstyrelsen har sat sig
rundt om bordet sammen med kl for lige præcis
få lavet en bedre vejledning til
redskaber der rent faktisk eksisterer i lovgivningen i dag
etablere større områder der hvor der måtte være behov for det
det er vel ikke mere end en måneds tid siden at i hvert fald danva var stor fortaler for at der skulle være tre hundrede
rundt om enhver boring så på den måde kan vindene jo vende i forhold til hvor store beskyttelsesområder der er tale om
grundbeskyttelse som vi nu seksdobler i dag ved at gå fra de ti m til de fem og tyve
rundt om enhver boring er et godt skridt og et godt fundament at
som så bygger på et sagligt grundlag og
fordi jeg jo så kunne redegøre for at talmaterialet og det her med med antallet af boringer som bliver lukket på grund af
i hvert fald ikke er sammenfaldende med de oplysninger
i forhold til det her med så at lave en fem og tyve meters beskyttelseszone
og nyde det det kan vi gøre i dag og det skal vores børn og børnebørn også
og derfor er det her et enormt vigtigt område hele tiden at debattere og hele tiden gøre på bedst mulig måde
de ni fund af glyfosat eller roundup i grundvandet
har da så sandelig også fået mig til at reagere prompte
fuldstændig belyst hvorfor
i grundvandet for det er fuldstændig korrekt at i hele den godkendelsesproces der er i det her land og som i øvrigt er en af de mest restriktive overhovedet jamen der var meldingerne dengang at det
det er det vi har set i ni boringer nu ud af i øvrigt
frembragt og som vi jo også derfor har ansvaret for at placere på den mest sikre måde
ikke alene drejer sig om atomaffald fra den gamle
på risø men at der også
skal placeres radioaktivt affald fra for eksempel hospitalerne så det drejer sig altså her om at finde et slutdepot hvor der løbende vil blive placeret
atomaffald fra danmark når man skal finde sådan et er
etableringen af det danske slutdepot
er det indenrigs og sundhedsministeriet som sidder for bordenden i den her arbejdsgruppe
vil så blive forelagt arbejdsgruppen men lad mig bare konkludere på det her svar at der altså ikke er tale om at der ikke er nogen der vil påtage sig ansvaret for det danske affalds slutplacering for regeringen
hvilke ordførere det så også er der skal stå med sagen til den tid
svaret meget klart regeringen påtager sig
er ikke nogen tvivl om at det
hvordan vi får placeret det på den mest sikre måde
og sidder indenrigs og sundhedsministeriet for bordenden
til den tid må vi så se hvad der yderligere skal ske med opgaven men det kan da ikke være problematisk at man ikke lige nu og her siger
det giver god mening at vi afventer resultatet
altså at det simpelt hen dags dato
afgørende for oppositionen at vide i hvilket ministerium man i givet fald efterfølgende skal løse opgaven
at udrede det her det er indenrigs og sundhedsministeriet der sidder for bordenden af den her arbejdsgruppe
det er sådan som jeg har fået det at vide og fået det fortalt
jamen der ikke engang en måned til og derfor synes jeg
at skulle stå her i folketingssalen i dag
bund og grund er lidt bekymret for hvem det så er der skal have lov til at være ordfører
regeringen ved og vi tager ansvaret og det er derfor vi har igangsat
og mellemaktivt affald den beslutning og den udredning får vi svar på
ikke nogen tvivl om her at regeringen tager ansvaret
forventer vi nu at få resultatet den første maj i
måske er et udtryk for skal vi bare kalde det utålmodighed fra oppositionens side
i den socialdemokratiske lejr i forhold til
finde udpegningen og netop sørge for at vi gør det her på den bedste
at vi i danmark har ansvaret for at placere det her atomaffald fordi det
vi selv har frembragt derfor har vi altså også ansvaret for at få det
udbredte tendens som som
havde meget travlt med at sige det her
da danmark i øvrigt også ville tage et ansvar for at håndtere farligt affald
meget tydeligt fra den socialdemokratiske sundhedsordfører at man i hvert fald i socialdemokratiet også er klar til at bakke op når regeringen står og skal
så vi selvfølgelig får det håndteret på den
nogle af de ting som ordføreren også
den her opgave det handler jo netop om at regeringen samlet siger ja det her
finde et slutdepot hvor der så også løbende vil blive placeret
det er baggrunden for at man går aktivt ind i det og laver det her udredningsarbejde hvor man altså forventer at få en udpegning af
ordførerens tålmodighed om end den måske ikke er eksisterende eftersom man meget gerne vil have svaret i dag men nu skal arbejdsgruppen lige have lov at gøre
det her udredningsarbejde og der forventes det altså at
under andenbehandlingen vi havde en meget spændende debat under førstebehandlingen vi har haft et spændende forhandlingsforløb op til at
så endelig kom i høring og hele den proces der ligger i det
er det så der ligger i det her lovforslag
et lovforslag der handler om at skabe nye muligheder i planloven
for byggerier i danmark jeg har hørt en opposition nu her i dag
andet sjovt det er jo altså ikke sandheden
bruger planloven som deres redskab til at skabe vækst og skabe udvikling i deres lokalsamfund og det er netop på baggrund af kommunernes input til os at vi har lavet det her udspil
og haft de her behandlinger
jeg er noget forundret over hele det her billede af tvang
på to områder hvor vi diskuterer en meget meget restriktiv praksis der finder sted i dag
lille røgeri i en nedlagt landbrugsejendom og det her her røgeri går rigtig godt og vedkommende står så i den situation at
gerne vil udvide med en ny røgovn og dermed bruge et lokale ved siden af eller udvide udvide sit areal
så skal man flytte ind i
at de erhvervsdrivende der står
pålægges en flytning
at kommunen i udgangspunktet medmindre der er tale om skade på naturen på miljøet
skal give tilladelsen men selvfølgelig er der stadig væk de afvejninger som handler om naturhensyn som handler om miljøbeskyttelse den anden del er
budskab jeg får fra socialistisk folkeparti
man overhovedet kan lave en lovgivning man tror vil have en effekt
det skal bygges i morgen det ser vi jo netop meget meget tydeligt med hele diskussionen om udlægning af sommerhusområder jeg ser det absolut ikke som noget negativt at der ikke er poppet otte tusind sommerhuse op
jeg ser det til gengæld som noget positivt at mulighederne er skabt for at de kan bygges så kommer det radikale venstre så på talerstolen her med en sønderlemmende kritik af ministeren som jeg selvfølgelig
det hører jo ingen steder hjemme at beskylde ministeren for ikke at ville møde op til samråd
samråd og jeg møder op til samråd der er samråd i
synes jeg måske er en kende mærkværkdigt samtidig skaber det radikale venstre også et billede af
bygge store bygninger på vores strande altså på vores kyster i danmark
er på sin plads lige at få præciseret hvad det er vi taler om i planlægningsbegreber vi har noget der hedder strandbeskyttelseslinjen og det er altså fra vandkanten og tre hundrede
ind i landet det er helligt område og bliver ikke givet nogen tilladelser til noget det har intet med den her planlovsændring at gøre det der skabes muligheder for på baggrund af konkrete input
den planlægning der foregår tre hundrede
skaber større muligheder for det synes jeg er fornuftigt jeg synes det giver god mening at vi skaber muligheder for vækst rundtomkring i hele danmark
tilfredshed konstaterer at alle de her forslag der ligger i ændringen af planloven er noget der tegner sig et flertal for
ført en dialog med de kommuner det handler om vi taler om de seksten kommuner som jo netop får de her muligheder i deres kystnærhedszone altså tre hundrede
ind i landet det synes jeg er
og mon ikke man skulle tænke lidt over i hvilken egenskab kl skal give et høringssvar kl skal give et høringssvar
altså for samtlige otte og halvfems kommuner i danmark og det at vi nu skaber den her differentierede planlægning
samtlige otte og halvfems kommuner klapper over
men der er det altså vi går specifikt ind i yderområderne i de ni og tyve kommuner vi
begynde at kalde det noget man bare hiver op af en høj hat og at man i øvrigt meget hellere så at det hele
noget pudsig kritik i forhold til at være i tæt dialog med kommunerne
være skønt hvis der var et flertal for planloven altså et stort bredt flertal jo det ville da være skønt og det undrer mig også såre
vi taler om nogle ændringer som er efterspurgt i kommunerne vi taler om nogle muligheder der skabes for netop at skabe vækst i danmark i fuld
skaber og udbygger den differentierede planlov som handler om at selv om danmark er et lille land
giver god mening at skabe forskellige muligheder alt afhængig af hvilken type kommune
er kystzone og så videre det synes jeg giver rigtig rigtig god mening og det giver også rigtig rigtig god mening at være i dialog med de kommuner
omfattet af de her kriterier så må jeg selvfølgelig
samtlige otte og halvfems kommuner det tror jeg har været en meget meget vanskelig opgave for kl men det ændrer altså ikke ved
for hvem de her muligheder nu er blevet skabt
det jeg anfægtede i min tale var at herre johs poulsen får det til at lyde som om
i strandbeskyttelseslinjen altså fra nul til tre hundrede
en situation hvor der i danmark skulle
kommer ikke til at ske vores strandbeskyttelseslinje