syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
så man altså ser på virksomhedernes markedsandel og ikke på
omsætningen da en virksomhed jo også kan påvirke et marked selv om den har en lille omsætning man får kigget på fristerne for at anmelde en fusion
det er fornuftigt som det er tilrettelagt og man får også ryddet op og forbedret når det gælder virksomheders egen tilgang
i forhold til myndighedernes oplysninger
er alt i alt nogle meget fornuftige
blive noget diskussion om om høringssvarene der vil blive diskussion om sociale ydelser til udlændinge som arbejder eller ikke arbejder i danmark det bliver jo spændende at følge det
ikke er i nærheden af danmark men
af lovforslag nummer l tretten l fjorten og l femten men bagved det
så har skattekontrolloven i mange år udgjort et retssikkerhedsmæssigt problem eller et demokratisk problem den er meget gammel
et held at almindelige fredningsbestemmelser ikke gælder for lovgivning for
at den kunne blive ramt af nogle fredningsbestemmelser men den er gammel den har formeret sig ved
her har folketinget så erkendt sit ansvar og handlet fornuftigt handlet i fællesskab nedsat sagkyndige udvalg og simpelt hen bare lavet en lovgivning så
retssikkerhed i forhold til selve det demokratiproblem at man jo skal rette sig efter lovgivningen selv om man ikke kan forstå den
meget meget markant
det synes jeg at vi som som parlament
godt kan være mere stolte af end ordførerne har givet udtryk for indtil videre og jeg synes egentlig også at
måske kunne tjene som eksempel til efterfølgelse på en lang række andre af de store lovgivningskomplekser som der
hverken jordiske eller overjordiske væsener der kan forstå at vi har lavet
forbedre lovgivningen på på andre områder
dag for folketinget i forhold til afbureaukratisering forenkling bedre retssikkerhed
noget jeg håber at der på en lang række områder vil komme meget mere af i fremtiden hvad der sådan ellers er af
fortrin ved de tre love
blevet sagt rigtig meget om der er den her
kontrolindsats selvangivelsen forsvinder som begreb jeg gad nok vide om den forsvinder som som udtryk eller om den kommer til at leve videre i mange år ligesom en halv pund smør og hvad man ellers siger
beskytter folk bedre når man ikke kigger på de informationer
ikke tidssvarende at blive holdt juridisk ansvarlig for at oplysninger man ikke selv ligger inde med er korrekt angivet
tjent den godt i lange lange perioder men op igennem nullerne var der
det politiske danmark en generel tilbøjelighed til centralisering
ud over folkeskolen men
centralisering har man nu set de uheldige sider af på andre områder er man begyndt at tale om stordriftsulemper og det synes jeg sådan set er et godt ord men nu tager vi altså også fat på
inden for folkeskolen det må jo så ikke føre til en ny kommunal centralisering for det
altså ikke tanken at der fra kommunekontorerne og rådhusene skal udgå en ny centralisering det hører jeg også folk sige
holde øje med og det hilser jeg selvfølgelig velkommen
vi skal benytte os af anledningen til at filosofere over hvor al den her kontrol egentlig
der udløser overdreven regulering så vi har altså
anden form for opgave med
kommunerne vi og kommunerne har behov for at forbedre den tillid man må have til skoleledere
har været kontrol
som herre jacob mark også var inde på under behandlingen af lovforslag nummer l ni og fyrre er lovforslag
udtryk for at vi her i folketinget har tillid til efterskolerne og de frie fagskoler og det er en rigtig god bevægelse tingene går i de får bedre og mere fleksible muligheder for at
afbureaukratisering kan man næsten sige der kommer i hvert fald mere frihed på området her og det hilser vi meget meget velkommen
det man måske skal lægge mærke til her
at både med det her og det forrige lovforslag
egentligt ansvar på sig for at der
mere frihed og mindre bureaukrati ude på institutionerne det synes jeg er rigtig godt og det kunne vi godt gøre på mange mange andre områder
for redegørelsen om samarbejdet i arktis
hvis der er noget der står klart efter den meget grundige gennemgang af forholdene i den arktiske region så er det jo at de bliver mere og mere komplekse for det første er der
hvor interesserne spiller op mod hinanden og den interessekamp bliver mere og mere markant for det andet er der også nogle fælles interesser som bliver mere og mere påtrængende og det jeg tænker på
skal løses bredt internationalt vi har jo for længst indset at det er svært at se hvad en enkelt nationalstat kan gøre men med et mindre antal stater er det måske også svært og derfor er det jo positivt at man arbejder aktivt
at gennemføre parisaftalen det viser jo alt om hvor meget gavn man har af at løse internationale problemer internationalt
temperaturerne stiger er ikke kun en udfordring det er
miljø og sikkerhed som som det allerede har været nævnt og derfor glæder jeg mig selvfølgelig også over den grundige gennemgang der er af de øvelser og det beredskab der finder sted
når der også er større aktører som gør krav på kontinentalsoklen som retsligt hører til under rigsfællesskabet vi ved jo ikke
hvordan det kommer til at gå for vi har ikke set de sidste submissioner men vi kommer
afgørelser der vil komme om kontinentalsoklen
kun klimaspørgsmålet og store geopolitiske spørgsmål alt sammen det er det selvfølgelig også men der er også en lang række andre udfordringer der er
de oprindelige befolkninger oplever på tværs af grænserne der er økonomiske og sociale udfordringer der ikke er unikke
og derfor noterer jeg mig selvfølgelig med glæde at der finder et samarbejde sted
for eksempel har gjort sig i usa og canada så man bedst muligt kan tage hånd om udfordringerne
der bliver gjort bemærkninger om arbejdet med fns verdensmål det bliver selvfølgelig meget spændende
om det forskningssamarbejde der finder sted og som bliver styrket men
det arktiske samarbejde er altså vigtigere end det nogen sinde har været
der bliver stillet meget meget store krav til internationale løsninger jeg synes også at det bliver vist i den meget grundige redegørelse hvordan man bredt arbejder med det og derfor vil jeg endnu en gang sige tak til udenrigsministeren for
af suverænitet osv som jeg har været inde på spiller
for eksempel søværnets skibe jo en vis
rolle og det er såmænd bare den rolle som
interessepartnere hvis vi ser os lidt omkring i det arktiske område for
for eksempel norge som selvfølgelig ikke er et eu land men
også er meget kritisk over for sådan en meget
fremfærd fra eus side så der er nok nogle alliancepartnere vi
hvis akkrediteringsinstitutionen ikke fandtes
niels bohr institutet og andre fremragende
forskningsordfører har overtaget da jeg fik posten
ville der nok ikke ske noget hvis den forsvandt i morgen men det ligger ikke i kortene at vi skal have en kritisk gennemgang af overflødige statsinstitutioner og derfor støtter liberal alliance at man på de givne vilkår vedtager et
som gør akkrediteringsinstitutionens
hvor der er god grund til at ønske tillykke
men hvis sandheden skal frem er
i den engelsktalende verden har man en tradition for at ansætte bachelorer i det man populært sagt kalder for rigtige job men det er altså ikke lykkedes at skabe
i købet direkte efter det semester som førte frem til bachelorgraden
med l otte og fyrre bliver der så lavet mulighed for at skabe en
være med at tænke hvis man er optimistisk anlagt at det
konservative folkeparti støtter altså l syv og fyrre og de støtter i høj grad også
bandepakke der i daglig tale kaldes bandepakke
indlede med at sige at jeg sådan set
bør vi ikke af den grund hvile på
der skal gøres og jeg tror måske også og det siger jeg ikke så meget fordi jeg er politiker som fordi jeg er uddannet sociolog
faktisk er brug for at se nærmere på
en politimand i albertslund sidste år så det er vigtigt at vi skaber mere sikkerhed der
dybest set udtryk for sund fornuft så bliver loven om
vagtvirksomhed ændret så man ved ansættelsesprocedurer kan nægte en godkendelse af
vagtpersonale som
eller den anden måde har tilknytning til kriminelle miljøer altså rocker
at det kan undre at det har taget så lang
det som det svarer til er jo sådan set en slags decorumkrav som
være i besiddelse af decorum når man er vagtmand vi mener
i liberal alliance at danskere skal kunne føle sig trygge overalt uanset hvor de bor og færdes og derfor er det selvfølgelig afgørende at komme banderne til livs samtidig
er de her tiltag jo nogle tiltag der hviler på den sunde fornuft og som fremmer den sunde fornuft og det kan vi naturligvis ikke være modstandere af så vi bakker
forskellige lande bliver forstyrret af
derfor er det jo ud fra alle mulige hensyn rigtig rigtig godt at vi
styrker
så det vil jeg ikke gøre en gang til
det er jo eu kommissionens databeskyttelsespakke
lovforslagene og det er hele spørgsmålet om at der er nogle bestemmelser om straf for overtrædelse af databeskyttelsesforordningen som også vedrører offentlige myndigheder
det er jo noget som vi ikke altid er enige om
her i folketinget men altså i den her sammenhæng er
det tror jeg sådan set også det gør i andre tilfælde hvor der
bliver sagt at straf ikke virker men den diskussion må vi jo nok tage en anden dag det der i hvert fald er afgørende i forhold til
er altså at man må anlægge et
anlægge et myndighedssynspunkt vi er nødt til at sikre
retssikkerheden på området
som svækker
ordfører var også inde på at der har været masser af meget meget kedelige sager med kompromittering af dybt personfølsomme oplysninger hvor offentlige myndigheder har været indblandet og det må man selvfølgelig se på med lige så stor alvor som hvis det var
derfor er det selvfølgelig vigtigt at der er en eller anden konsekvens ved at sjuske med med personoplysninger og i de tilfælde hvor datatilsynet har klaget og der ikke er sket noget
form for lemfældighed er jeg helt overbevist om at den måde man ændrer tingene på nu vil have en
god og gavnlig effekt så derfor
nu bliver der altså den her mulighed for at tildele en bødestraf til offentlige myndigheder
sådan nogle overtrædelser have en eller anden konsekvens hvad angår
det tekniske lovforslag så kan man sige at det udspringer af et ønske om at videreføre
det har vi selvfølgelig ikke nogen problemer med og derfor støtter vi i liberal alliance
skriver min taleskriver at vi stilfærdigt noterer os
at jorden ikke gik under ved nejet den tredje
dygtige danske forhandlere og vores eu partnere og
det vil sige erhvervsuddannelse for voksne det er en bred kreds af partier som omfatter regeringspartierne dansk folkeparti socialdemokratiet radikale venstre og sf blevet enige om
det gode ved lovforslaget er at det fjerner en hel masse bureaukratiske benspænd som man i aftalekredsen er blevet enige om gør det unødig besværligt at
masser af på stort set alle ministerområder
jeg kunne godt ønske at folketingets partier oftere end det er tilfældet gik sammen om
og derfor selv om det måske ikke er så meget i det store billede
arbejdsgiverbidrag ordningen betyder at virksomheder der bidrager til at uddanne faglærte bliver belønnet mens virksomheder der ikke gør det skal betale et større beløb til
lovgivning der følger logisk af en tidligere taget
eftersom vi i liberal alliance er fuldstændig
er vi naturligvis også enige i konsekvenslovgivningen
sætter meget stor pris på det frivillige arbejde der bliver udført i danmark
er rigtig godt at de grupper som nyder godt af ordningen her kan deltage i det frivillige arbejde og derfor
det at være selvstændig og det er en konsekvens af aftale om et nyt dagpengesystem for fremtidens arbejdsmarked
der må jeg bare som en person der selv har været selvstændig og freelancer gennem
til for eksempel iværksættere som jo både kan komme i den situation at de arbejder meget og har en lille indtjening men heldigvis også kan komme i den situation at de tidsmæssigt måske ikke
første halvår af to tusind og atten
jeg ved ikke om det er en skrøne eller om det faktisk passer at man
institut for statskundskab benytter efterlønsordningen som et skoleeksempel på lovgivning der for det første ikke virker efter den oprindelige hensigt og for det andet
for de partier der oprindelig var med til at vedtage ordningen det er måske en skrøne men når den bliver ved med at versere
rigtig god fornuft i at indrette lovgivningen
som om det var tilfældet at det ikke er en social begivenhed
personer med livstruende sygdomme på det er selvfølgelig godt
at vi tager ved lære af
eux det sker på baggrund af en
evaluering og er jo simpelt hen et udtryk for
jeg vil også godt lige knytte et par bemærkninger til
strukturel fejl i uddannelsessystemet altså at man har interesseret sig for lidt for erhvervsuddannelserne og har interesseret sig uforholdsmæssigt meget for de boglige uddannelser det er godt at vi
da benytte lejligheden til at sige
af de personer som virkelig har spillet en rolle for at rette op på fejluddannelsen af
som sidder her i salen og som bragte det på bane for mange år siden det er fantastisk at se hvordan noget der starter som en offentlig debat kan blive modtaget og bearbejdet og kan ende med at blive til en rigtig fornuftig lovgivning det synes jeg
er grund til at ønske tillykke med men det er er rigtig sund fornuft
en praksisfaglig dimension det skal ses i sammenhæng med nogle ubalancer der hen over årene er opstået i vores system af ungdomsuddannelser
søger ind på stx selv i de situationer hvor det er åbenbart for alle andre end dem selv og måske deres forældre at de ikke har flair og interesse for boglige sysler
er interessen for at tage en erhvervsuddannelse i løbet af ret få år faldet fra knap
de skridt vi tager her i folketinget
understøttes ude i hjemmene
vigtigt at forældrene ikke italesætter et uddannelsessnobberi som i en urimelig grad taler stx op og i en lige så urimelig grad taler erhvervsuddannelserne
det vigtigt at vi sørger for at der bliver givet en bred og afbalanceret vejledning i folkeskolen
skridt bliver taget med lovforslag l fem og firs derfor bakker vi naturligvis forslaget op i liberal
med lovforslaget bliver det foreslået at forhøje praktikbonussen til et fast beløb
på femogtyvetusind kroner det bliver foreslået at gøre veu bidraget aktivitetsafhængigt det bliver foreslået at hæve veu godtgørelsen
karenskravene bliver lempet og så bliver fifleri med veu godtgørelsen straffet strengere det er jo meget fornuftigt og noget man kunne blive enige om
men når jeg læser lovforslaget
voksen og efteruddannelserne kraftigt
dublin og belfast i september
den ære at være delegeret til fns generalforsamling i new york og her i oktober var jeg i følge med blandt andet udenrigsministeren
høflige mennesker det er noget jobbet kræver
kommer af at vi selv om der kan være stridigheder internt i danmark fører
en udviklingspolitik der virkelig står en meget
fn og så deltager vi jo i militære missioner rundtomkring i verden og det gør vi på en
gør et godt arbejde og det bliver bemærket af vores samarbejdspartnere
der er jo blevet sagt af nogle af de tidligere talere
af aktiviteter som som udenrigstjenesten deltager i
lige henlede opmærksomheden på udenrigsministerens kronik
i politiken forleden der kan man jo se
løbende udenrigspolitiske aktiviteter består af rigtig meget mere end der bliver indfanget i de fem fokusområder der bliver nævnt handelsfremstød rundtomkring i verden der bliver nævnt
som jo er en eller anden form for ukendt
der er hele moniteringen af udviklingen inden for
ikke mindst i stillehavsområdet og der er
det fjerne østen og ikke mindst i kina men jeg mener bestemt at de her fem fokusområder som der er blevet taget ud til nærmere drøftelse
og at der er blevet givet en fyldestgørende beskrivelse af regeringens aktiviteter
ikke sådan noget med fejl og mangler og ting der skulle have været meget bedre men jeg vil sige at selv om vi
måske på nogle punkter godt have tænkt mig at redegørelsen var længere end den er det bliver ofte formuleret på den måde at de tektoniske plader i udenrigspolitikken
jo en metafor de tektoniske plader er
de plader som kontinenterne befinder sig på og som ligesom er grundlaget for kontinentaldriften men altså metaforisk betyder det at der er nogle meget store
der ændrer sig i i udenrigspolitikken
at regeringen på et eller andet tidspunkt indbød folketinget til en eller anden form for fremtidsværksted eller sådan noget det
der er nogle politiske tendenser som som rækker langt ud i fremtiden og som jeg tror vi kommer til at beskæftige os meget mere med og dem vil jeg godt
en drøftelse af det
socialister og liberalister er enige om én ting der er forkert
en politisk kraft der ikke er til at komme udenom
har jeg en overskrift som som måske kan lyde lidt mærkelig men jeg har skrevet her
på det verbale plan at komme den nederlandske regering til til undsætning og udtrykke sin sympati men tyskland og nederlandene har jo i år oplevet konsekvenserne
at tyrkiets præsident erdogan helt åbenbart mener at han er en slags statsoverhoved for alle personer der er af tyrkisk afstamning og at mange personer af tyrkisk afstamning åbenbart også mener at han på en
i en eller anden forstand er statsoverhoved for dem og det gør jo at de politiske rum som vi er vant til at tænke i
andet omfang får mere porøse grænser jeg vil ikke sige
jeg står ikke her
konklusion men igen efterlyser jeg en slags fremtidsværksted blandt
et politisk spørgsmål af den allerstørste vigtighed som som regeringerne i tyskland og nederlandene jo i høj grad har været nødt til
hvor jeg tror at rettidig omhu på en eller anden måde er på sin plads den sidste ting
jeg vil nævne er altså også en noget bekymrende ting
man kan jo tage let på det og sige når man
ser på den modstand der bliver formuleret mod eus centrale politik at østrig
form for mental gendannelse jeg tror ikke man skal strække metaforen for langt men altså
hvordan skal vi forstå den og hvordan skal vi undgå at europa bliver delt igen
der jo alt i alt har været en meget stor fordel det er
nogle overvejelser på lidt længere sigt om dansk udenrigspolitik og hvordan vi forstår vores væren i verden så at sige som som jeg håber at
er i stand til at have nogle rigtig gode diskussioner også
regeringen også vil deltage i den diskussion for på lidt længere sigt tror jeg at det er noget
i høj grad måske ikke min generation af politikere
af politikere vil komme til at skulle arbejde rigtig meget
men efter at have rådført mig med diverse af mine ordførerkollegaer tror jeg at jeg kan forklare lovforslaget ud fra to sager og det er to sager som tilfældigvis
har noget at gøre med to byer som jeg enten bor i eller har boet i og som jeg holder meget af den ene er store heddinge hvor der er tradition for at man går på køge gymnasium og hvor
unge mennesker som søgte ind på køge gymnasium måtte så gå på andre gymnasier som det er væsentlig vanskeligere at nå frem til
ikke er familietraditioner for at man går det var meget problematisk og det får vi altså indirekte løst her ved at det hjemler at man kan lave bekendtgørelserne om det andet
fem og fyrre ligger men hvor der er en frygt for at store gymnasier i nabobyerne vil tømme det her ikke så store men traditionsrige gymnasium for
mulighed for at gøre noget ved med lovforslaget her begge dele giver jo rigtig god mening
landets tyndere befolkede områder og at vi skal værne om de gymnasier der er det er en pragmatisk løsning det er udtryk for det arbejdende folkestyre og det er jo noget vi selvfølgelig kan bakke op
under mindre indgribende forhold end det er at sidde i et fængsel
udgangspunktet i visse af de her meget grove sager som vi har hørt om det er også nødvendigt at tage et hensyn til
ved ikke at lade voldsmænd sidde varetægtsfængslet i deres
nogle billeder de har delt i fortrolighed med en de stolede på pludselig bliver spredt alle mulige steder hvor de
aldersgrupper det er jo noget vi som samfund skal bekæmpe og derfor præsenterede regeringen
tidligere på året et udspil til at bekæmpe lige præcis det her fænomen ud over
indeholder udspillet også den strafskærpelse som vi behandler i dag vi hæver straffen for de groveste tilfælde af digitale sexkrænkelser og
og at man skal tænke sig så grundigt om at man lader være med at dele private billeder uden afsenderens samtykke så skærper vi også straffen for blufærdighedskrænkelse
i politiken den syttende januar i år og den otteogtyvende
blandt andet jonas christoffersen der er direktør
menneskerettigheder at det er ganske legitimt at diskutere menneskerettighederne på den måde kan man jo altså sige at det beslutningsforslag vi diskuterer nu skriver sig ind i
relevant og igangværende diskussion
derfor må man jo hilse beslutningsforslaget velkommen det er nødvendigt at diskutere
den politik som der er enighed om at føre i danmark en af de sager som
anders henriksen tager op i kronikken fra januar i år
kriminelle udlændinge det der er hans synspunkt er at det er noget der
af menneskerettighederne og det er selvfølgelig en situation
flyttet sig for langt væk fra de formål der ligger bag konventionen
også det regeringen har sat sig selv som mål i forbindelse med danmarks formandskab
og jeg håber selvfølgelig at det er et projekt som kommer til at lykkes
hvad angår selve beslutningsforslaget
er spørgsmålet jo også om det vil have den
at skrive konventionen ud af dansk lovgivning der er nogle fortolkningsproblemer og dem har jeg drøftet tidligere og det har de fleste andre ordførere også gjort
som vi gør med vores formandskab i europarådet det er i danmarks meget klare interesse at der er en international retsorden som flere
store juridiske betydning at tage henvisninger til konventionen ud af lovgivningen fordi
medunderskrivere af den europæiske menneskerettighedskonvention
jeg tror at hvis man skal videre med den her diskussion
dansk folkeparti vil interessere sig for
bestemmelser om statssikkerhed er faktisk en løftestang for at man kan føre
har de afvejninger som et meget bredt flertal i befolkningen ønsker sig
der er afsagt en dom af den europæiske menneskerettighedsdomstol fordi det er en fare imod den offentlige sikkerhed østre landsret
familiesammenføring hvor det også er statens økonomiske sikkerhed der spiller en rolle så hele spørgsmålet om statssikkerhed ligger begravet her og er nok en
og derfor håber jeg at vi ved en senere lejlighed kan få en konstruktiv diskussion af det men vi kan altså ikke støtte
ville få uoverskuelige konsekvenser for det europæiske arbejdsmarked hvis der skulle indtræffe en situation hvor
den sociale protokol blev indskrevet i lissabontraktaten det ville jo give
begrænse den fri bevægelighed som jo faktisk har betydet rigtig stor økonomisk og social fremgang i
alene af den grund kan vi ikke støtte
noget andet er sådan helt pragmatisk at det ville kræve en traktatændring og det er jo nok noget der har lange udsigter så det er heller ikke noget særlig
det er sådan en slags politiske fantomsmerter der har at gøre med finansloven som blev vedtaget for to år siden men fantomsmerter gør jo også ondt og derfor skal man selvfølgelig også høre
forskning og innovation som vi sådan set hele tiden har gjort nemlig en formue og det er jo en
og falde lidt på decimalerne men det er jo ikke desto mindre en formue vi taler om
er det overhovedet en god idé
det ville være en god idé hvis kvaliteten af dansk forskning over en længere årrække var faldet
det er den jo ikke som flere ordførere herunder socialdemokratiets egen ordfører gjorde opmærksom på
har vores universiteter et stabilt højt niveau danske forskere er utrolig flittige når det gælder publicering og de skriver ikke bare for at blive offentliggjort forskerne bliver læst og citeret i stor stil
faktisk med at ramme det høje niveau hver eneste dag året rundt
sådan at der ikke længere består en sammenhæng mellem pris og kvalitet i den offentlige sektor i danmark og det er
mere overordnet diskussion vi indkræver næsten seks og fyrre procent af vores bruttonationalprodukt i skatter og afgifter og det er det højeste skatte og afgiftsniveau
er kvaliteten så også den højeste i oecd
på en måde der står mål med kvantiteten så tildelingen af midler tyder ikke på at der er en krise
sammenhæng imellem pris og kvalitet i danmark
er fuldt ud tilfreds med den fremstilling af tingenes tilstand der står at læse i redegørelsen
noget af det vigtigste ved det moderne forskningssystem jeg kan nævne mig selv som eksempel
pierre bourdieu ham havde den franske stat investeret så mange penge i at jeg er sikker på at den franske stat aldrig nogen sinde
innovative anvendelse af bourdieu jeg selv kunne finde ud af
havde fornuftigt så det er noget
vi skal have begge dele den banebrydende forskning
og den perspektivrige innovation som forhåbentlig en dag bliver til en faktura så er vi fremme ved den anden pointe jeg havde
skal stille den type økonomiske krav til forskning som vi ville have stillet til innovation
det sidste jeg lige vil sige er at der er
også fra venstrefløjen som har haft
en forskeruddannelse og oplever at man skal stemme sig til hvad der er sandt det føles mærkeligt når man er forsker men det skal
være den bedste forskning der bliver fremmet med de bemærkninger tager jeg som jeg allerede har sagt
er nogen sammenhæng mellem pris og kvalitet
sammenhæng mellem pris og kvalitet
er sket noget eller særlig meget altså vi er på et meget meget højt niveau nu derfor må man selvfølgelig også have
man kan ikke blive ved med at tilføre flere midler sådan det lå i globaliseringsaftalen som ordføreren selv gjorde opmærksom
dansk forskning langt hen ad vejen fremragende og det vil den selvfølgelig også blive ved med at være når vi allokerer en procent af et bnp der i øvrigt
en flygtning her i europa
en flygtning i nærområdet er det ikke helt irrationelt at bruge en hundrede og fem og tredive gange så mange penge
forsamlingsfrihed mere religionsfrihed mere offentlig orden
antisemitisme mindre homofobi og færre overfald på kvinder end der er i dag
er nået frem til i et land der på mange måder ligner vores
så den samlede danske udlændinge og flygtningepolitik
retning af hjælp lokalt og ved og
det anbefaler paul collier faktisk også at fjerne så mange som overhovedet muligt af de forkerte incitamenter i det nuværende system som udløser økonomisk migration og menneskesmugling
forstå at der er nogle individer og nogle stater der ikke er lige så meget på forkant som danmark der brokker sig men det tager jeg ikke særlig tungt vores politik
dikteret af fornuft rettidig omhu og indsigtsfuld forskning og derfor fører vi den rigtige politik som både
og udenrigsministeren har redegjort for gør danmark i international sammenligning en kæmpe indsats for at redde verdens flygtninge på den bedste måde
jeg også selv lejlighed til at opleve i september måned da jeg var delegeret til fns generalforsamling der tales med meget stor respekt om det danske internationale engagement alle steder man kommer frem
et sekund i tvivl om at den danske flygtningepolitik
og fordi eu systemet i det hele taget bare er i en kæmpestor krise så jeg tror at om ti år har vi ikke et flygtningesystem der på nogen måde ligner det system
vi har internationalt vi har nok mere et system der ligner det som
får fjernet de forkerte incitamenter
og halvtredstusind og selv om vi ser på hele det samlede kvotesystem herre mattias tesfaye var lidt inde på det med fire
så aflaster det jo meget meget lidt når man ser på de mængder af flygtninge
selvfølgelig bakke op om de organisationer vi er i fordi det er vores politik
af flygtninge kan vinde i lotteriet og for eksempel komme til danmark
nødt til at finde en løsning hvor vi
og der er mange andre løsninger end at man lige præcis kommer til danmark og som er
hvorfor er det så afgørende at have et økonomisk meningsløst lotteri med en gevinstchance
system som kan hjælpe de flygtninge
titler på lovforslag som ikke trækker de helt store overskrifter men som faktisk er rigtig rigtig gode og vigtige når man kommer lidt ned i stoffet det gælder også for det her lovforslag
måske ikke en titel der trækker kæmpestore overskrifter men det er jo rigtig rigtig vigtigt at vi sikrer at alle borgere har samme muligheder for at tilgå og benytte websteder og applikationer fra det offentlige
uden unødigt besvær
er altså et rigtig fornuftigt lovforslag som vi naturligvis bakker op i
kastede jeg mig jo selvfølgelig straks over at læse
også sige som en sidebemærkning at det er umagen værd så det kan jeg også opfordre andre her i lokalet til en af de ting
er jo den køreplan for fred som han og danmark
spillede en meget aktiv rolle i i nullerne og der skriver han
han jo fuldstændig ret i at fredsperspektivet
i hele regionen og i israel palæstina konflikten
helt ufattelig vigtigt han siger også selv og det er jeg i hvert fald enig med ham i at realistisk set
men i i forhold til fredsperspektivet
respekterer israels
naturligvis tage et ansvar jeg har den personlige opfattelse at palæstinenserne har en væsentlig længere
israel men det er ikke sådan at israel slet ikke har nogen
liste i forhold til at komme tættere på freden og en af de ting som jeg synes der bør stå på
fredens sag og det
er meget store dele af folketinget
det er blevet udtrykt i vedtagelse v tre og halvtreds fra to tusind og seksten
bosættelser ikke bør have legitimeret deres eksistens gennem aftaler med israel og eu eller i kraft af danske offentlige eller private investeringer
vedtagelse som vi har lavet nu
med det forslag vi behandler vil forslagsstillerne pålægge regeringen
ændre reglerne så der altid er et dansksproget fag med dansk eksamen på engelsksprogede videregående uddannelser
dansk sprognævn har fremført
når jeg til det yderste
er det fordi den som regel ikke indebærer at der bliver talt engelsk ved de videregående uddannelser men at der bliver talt en slags pidgin
jeg og vi vil gerne være med til at spørgsmålet om pidgin versus
jeg kan jo selvfølgelig ikke have nogen indvendinger imod at folk taler
højere læreanstalter og slet ikke hvis det bliver markedsført som engelsk fordi
er en falsk varebetegnelse
jeg håber vi kan få gjort noget ved brugen af pidgin ved de højere læreanstalter og jeg tror sådan set også at det vil
løse nogle af de problemer der har udløst beslutningsforslaget
sige at vi ikke vil have uddannelser på pidgin jeg tror at det vil
sætte en stopper for mange ting men der er jo tale om
som er alvorligt og som jeg håber at vi kan bevæge universiteterne til
louis hjelmslev skrev om sprogteoriens grundlæggelse på dansk i nitten tre og fyrre og den slog jo an
fyrrerne det er nok svært i dag
må vi jo erkende samtidig med at det er meget vigtigt at der der bliver skrevet på dansk og at det bliver holdt i live så vi står med et stort dilemma som jeg gerne vil være med til at vi tager fat på men jeg synes også at læreanstalterne skal have indflydelse på hvordan vi griber det an
en blanding af pop og fornuft
og alt det her pop skal vi selvfølgelig have ud det
den store sådan snuptagsløsning tror jeg ikke jeg kan stå og præsentere her men men jeg
og sådan på det helt personlige plan
sådan lidt mere
min første advarsel mod at lægge mig ord i munden
hjalp åbenbart ikke så jeg må en gang til bede om at man ikke lægger mig ord i munden det er et problem og det er en udfordring og der er mange dilemmaer
i anglificeringen jeg vil meget gerne være med til at arbejde med dem den snuptagsløsning som bliver præsenteret her tror jeg mindre på men jeg anerkender problemet og jeg vil
ja når jeg har bedt om ordet er det mere for at komme med en kommentar
at dansk folkeparti og ordføreren skal tale uenigheden imellem dansk folkeparti og
naturligvis en meget stor sympati for forslaget om at uddannelsesinstitutioner får danske hovednavne
en amerikansk virksomhed og vi havde på det tidspunkt i halvfemserne hvor modellen blev opfundet filialer i næsten hundrede lande derfor var jeg under et meget stærkt pres for at give modellen
et engelsk navn men dengang mente jeg og det gør jeg stadig at mange engelske produktnavne er popsmarte og lyder dumme og så
jeg at det eneste brugbare alternativ var latin derfor blev modellen opkaldt efter visdommens gudinde
hvad dong også kan være slang for på engelsk jeg synes at man skal le højt og hånligt når aarhus som er min kære fødeby ikke længere vil være smilets by
progress ad hånens vej kommer vi længst i disse tilfælde jeg stiller mig gerne til rådighed for forslagsstillerne med hån spot og latterliggørelse dersom det ønskes men vi kan altså ikke bakke forslaget
skiftende regeringer og adskillige generationer af folketingspolitikere har blandet sig alt alt for meget i hvordan universiteterne og de højere læreanstalter fungerer det er
nu afdøde jesper langballe som en fantastisk uddannelsespolitiker fordi han holdt fast i de her ting og derfor tror jeg at meget firkantede regler ikke er vejen at gå men at håne latterlige navne vil
det skal forstås sådan at jeg synes at universiteternes selvstyre er vigtigt men der er ingen forskningsminister der ville få vrøvl med mig hvis hun eller han anlagde en aktivistisk linje og spurgte bestyrelserne om de her latterlige navne var strengt nødvendige når
det er alt for sjældent vi diskuterer lingvistik i folketinget og derfor er det dejligt når lejligheden
politisk uenige jeg har den opfattelse i modsætning til for eksempel skiftende regeringer på island som jo har et meget hårdt sprogregime
det er en daglig afstemning hvorfor har vi ikke længere en dativform på dansk det er fordi er blevet nedstemt af de danske sprogbrugere hvorfor lykkedes ikke at indføre ordet pladelager det er der ikke nogen der ved hvad er og
og ulemperne ved den islandske model er store jeg kan selvfølgelig godt pege på et land hvor man har systemet men jeg kan også pege på at mange folk på island mener
været en narrehat i næsten tre hundrede år og
danske sprog består alligevel fransk er ikke længere så stort et problem vi lever med at der ligger
har den synes jeg selv empirisk begrundede opfattelse helt tilbage fra holbergs tid at danskerne så er der selvfølgelig nogle narrehatte der gerne vil krydre det med
med beslutningsforslag
ønsker forslagsstillerne at indføre
den regel at andelen af elever med udenlandsk baggrund på det enkelte gymnasium ikke må overstige
meget alvorlige problemer der ligger bag forslaget det er der også flere ordførere der allerede har været inde på
det danske samfund ligner jo
de forrige ordførere sige at
vil løse nogen af de problemer jeg har skitseret og det vil det jo ikke alene af den grund at det af en eller anden
ser bort fra erhvervsuddannelser hf
vores generation af politikere står over for er problemer på visse gymnasier
skal friheden tages fra alle der gerne vil i gymnasiet
på den måde må man sige at at beslutningsforslag
symptombehandling som ikke for alvor vil løse noget
til gengæld vil tage friheden fra en lang række unge mennesker der gerne vil have en ungdomsuddannelse så jeg vil runde af med
at sige at det jo ikke er fordi jeg ikke anerkender det problem som forslagsstillerne beskriver men til gengæld er det lykkedes for forslagsstillerne
ikke virker og det er jo på sin vis
gymnasier hvor der kommer en meget stor andel af elever med baggrund i i stormellemøsten er jo at der vil være nogle af disse elever som
sige sætter en ære i at
i det hele taget udfolde sig som man selv har lyst til den sociale kontrol sætter ind det er
det er et problem vi er nødt til at løse men man løser bare ikke problemet ved at inddrage mere frihed jeg er fuldstændig imod at disse
grupper af elever tager friheden fra deres kammerater fra dem der skulle forestille at være deres kammerater men vejen frem er bare ikke at indskrænke friheden
folketinget eller regeringen bør beslutte sig på baggrund af anekdoter som herre mattias tesfaye står her og fortæller vi må have en samlet tilgang til problemerne og vi skal også have den rigtige tilgang til problemerne
vejen frem jo ikke at lave en isoleret løsning for stx sådan som det her forslag
det er selvfølgelig klart at det frie skolevalg
har nogle meget negative følger eller opleves som havende nogle meget negative følger det bliver vi selvfølgelig nødt til at finde en eller anden samlet løsning på men det er
det er jo et problem som i det hele taget bare handler om at vi nu har den tredje generation som ikke integrerer sig tilfredsstillende det bliver vi nødt til at tage fat på og da er sådan
grundlæggende er et forkert paradigme hvis man forestiller sig at vi skal løse problemerne ved at afskaffe friheden på for eksempel folkeskoleområdet eller på gymnasieområdet jeg er ganske enig i dansk folkepartis ordførers
fremstillingen af at man er nødt til at sige hvem er det der har opgaven med at integrere sig det er de folk som er kommet rejsende
fra stormellemøsten og som har en kultur som opleves som ubehagelig og destruktiv for mange danske børn de må bringes til populært sagt at opføre sig ordentligt
nu er det jo ikke det som spørgsmålet handler om
hvordan skolerne fungerer det der er det afgørende er da så sandelig
som kommer ind på gymnasierne lærer at opføre sig ordentligt og hvis de ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt
må de jo hjælpes til at opføre sig ordentligt det nytter jo ikke noget at alle mulige sagesløse personer skal undgælde for at der er en gruppe fra stormellemøsten som på grund af deres kultur ikke kan finde ud af at præstere det
det der er problemet er at der er en hård kerne med mellemøstlig kulturbaggrund som tager friheden fra
gruppe som tager friheden fra andre unge der er problemet og alle andre skal ikke undgælde for at den gruppe ikke kan finde ud af at opføre sig efter almindelige gældende danske normer
dem vi skal have fat i vi skal da ikke genere alle andre det er dem der tager friheden og det er jeg villig til at se på for de skal selvfølgelig opføre
integrere sig og det må vi jo så forklare tydeligere det kan da ikke være rigtigt at
skal ikke forholde os til symptomerne og problemet er at der
og det skal de selvfølgelig holde op med og der tilslutter jeg mig det som dansk folkepartis ordfører har sagt
hjælpes til det kan da ikke være meningen at det
skal være andre end dem der skaber problemerne der skal føre an i at få dem løst
de meget store integrationsproblemer vi har
firserne fordi det radikale venstre dengang
pressede på med at få en ændring af udlændingeloven de er så blevet værre
årtierne er gået
blev de i hvert fald indtil to tusind og et vi har kunnet bremse udviklingen men vi har ikke rigtig kunnet vende
kommer der et beslutningsforslag om at nu er det også for galt med den
er det sådan at det radikale venstre
ud af hullerne når det går ud over medlemmerne af det radikale venstres
nevøer og niecer eller hvordan skal man forstå forsinkelsen mellem skabelsen af problemerne i nitten firserne og beslutningsforslaget nu i 2018
der går ild i en etageejendom
er det en meget mærkelig strategi for at bekæmpe ilden at man beslutter
altså der er problemer alle mulige steder på ungdomsuddannelserne og så fremsætter man et beslutningsforslag der handler om stx det er meget svært at se hvilken rationel mening det giver
tredje sal kan ordføreren forklare lidt om det rationelle
lovforslaget skal vare men vi er tæt på i dag jeg skal forhindre at vi når helt op på den samme tid så jeg kan bare sige
kan inkludere børn med særlige behov det bliver lettere end det er i dag
fornuftigt lovforslag som gavner alle elever med særlige behov og desuden
familietraditionerne selv om børnene har særlige behov
og familievenligt lovforslag og det er vi jo glade for i la så vi bakker selvfølgelig
kan man få permanent ophold og måske søge om dansk statsborgerskab den her gruppe er jo anderledes fordi man har haft nogle andre løn og ansættelsesvilkår så de er altså ikke særlig nemme
indplacere i det almindelige system her synes jeg at man har fundet en god og rimelig ordning som de foregående ordførere også har peget på
lovforslag så her kommer ikke en
lovforslag som laver en hel stribe af tekniske ændringer der er nogle betingelser for privat indkvartering som bliver ændret så det ikke kun er asylansøgere som bliver idømt fængsel der bliver
forældre og dermed overgår forsørgelsespligten fra staten til forældrene
et meget fornuftigt forslag der er jo ikke nogen mulighed for at det får negative konsekvenser for asylansøgeren og derfor ser vi ikke noget problematisk
selvfølgelig støtte det her
dansk folkeparti var jeg også ordfører på sagen og jeg sagde bla
jeg havde det udgangspunkt at offentlige institutioner i princippet skal være sekulære jeg nævnte dengang og det vil jeg gøre igen domstolene som eksempel og
derfor er det jo selvfølgelig vigtigt at vi værner om at vores statslige institutioner skal være være sekulære det kan vi ikke blive uenige om så er der spørgsmålet om hvordan man
på en proportional måde skal man indføre et
centralt forbud eller skal man lade beslutningen om indretningen af institutionerne være op til de lokale ledelser
det er altså ikke en
om institutionernes verdslige præg
den konkrete situation der foreligger skal vedtage en lov udarbejde en bekendtgørelse
og håndhæve loven som også fru anni matthiesen var inde på der er
der er jo ingen der kan vide om
i fremtiden og så synes jeg at vi skal tage sagen
det der er uproportionalt i dag kan jo sagtens være proportionalt på et senere tidspunkt men indtil videre synes jeg at de lokale ledere bør træffe beslutningen om
institutioner sekulære og derfor kan vi ikke støtte
vægt på at det som måske er en kende uproportionalt i to tusind og atten
og da et godt beslutningsforslag jo ikke kan fremsættes for tit kan vi måske fremsætte det igen og så kan vi
et umiddelbart synligt lag som handler om de sprog der kan eller ikke kan undervises i
på de fri grundskoler og så er der et dybere og efter min mening mere væsentligt lag som er spørgsmålet om hvordan de
rettigheder som bliver givet i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention bliver afvejet mod den skade som de selv samme rettigheder kan anrette imod
det jeg vil gøre i min ordførertale er at jeg vil koncentrere mig om det dybere lag altså de givne rettigheder over for det såkaldte skadesprincip
det er jo en kendt sag at en lang række politikere fra en lang række partier er kritiske over for den måde
er en af hovedprioriteterne for det danske
som menneskerettighedsdomstolen kaldes i daglig tale i fremtiden bør optræde mindre aktivistisk end den gør i dag
hvis der er en stigende utilfredshed med aktivismen i emd det
det heroiske svar er selvfølgelig at deklamere at man melder sig ud af den europæiske menneskerettighedskonvention men det vil jeg mene er et
den danske stat er faret for voldsomt frem og hvor emd
har truffet afgørelse til fordel for danske borgere og den beskyttelse af danske borgere synes jeg sådan set ikke
for nu at sige det på populært
er der langt mere musik i at gøre som dansk folkeparti foreslår nemlig at undersøge de muligheder der ligger i
menneskerettighedskonvention
er sådan at det er bygget ind i den at den respekterer det der hedder skadesprincippet som er et godt gammelt liberalt princip der oprindelig blev formuleret af john stuart mill så langt tilbage som i
skadesprincippet siger at borgernes frihed kan man legitimt indskrænke hvis
det er sådan at både artikel otte ni ti og elleve i menneskerettighedskonventionen har et stykke to som i princippet fastslår at
det mener jeg faktisk er vejen at gå i fremtiden
oftere at arbejde på at dokumentere og argumentere for at skadesprincippet kan gøres gældende der er allerede afsagt nogle afgørelser der tyder på at det er vejen at gå og det tror jeg skal afsøges yderligere
har justitsministeriet sagt at vi har et problem med
nødt til at acceptere da jeg ikke selv er jurist og derfor helt konkret her og nu
må vi i liberal alliance desværre
det er min ganske oprigtige opfattelse at der er en intellektuel problemstilling og en politisk problemstilling og
som det er at udfordre hele spørgsmålet om skadesprincippet og hvordan
tror jeg simpelt hen har en længere tidshorisont
behandlingen af et beslutningsforslag jeg vil meget gerne arbejde med
undersøge anvendelsen af det her skadesprincip og komme videre med det jeg tror rent faktisk at det kan blive svært
beslutningsforslaget her men jeg tror at der vil komme masser af lejligheder
eventuelt vores partier sammen
overvejelser om det her med skadesprincippet og så prøve at bringe det
med at prøve at lave en eller anden form for paradigmeskifte
jeg tror at deklamationen om at forlade konventionerne er en dårlig idé men jeg tror
bedre og arbejde med dem på en bedre måde er en rigtig rigtig god idé som jeg
studievalg danmark er det liberalt at foreslå centralisering er det liberalt at erstatte private udbydere med en statslig
beslutningsforslag b tre og tres ønsker forslagsstillerne at regeringen fremsætter et lovforslag om at oprette sprogcentre eller styrke eksisterende sprogcentre ved de danske universiteter
i perioden fra nitten halvfems
halvfemserne var der kun få studerende som var usikre i brugen af fremmedord og brugen af faste vendinger nu er det også helt helt almindeligt
retter en stak opgaver spørgsmålet er selvfølgelig
skriftligt dansk så der er ikke nogen tvivl om at problemet eksisterer men spørgsmålet er så om man skal oprette sprogcentre for at komme problemerne til livs
hvis jeg skal være helt ærlig og det skal jeg vel når jeg står på folketingets talerstol så
hvis man skal skrive et korrekt og levende dansk
udspringer det altså bedst af nogle gode vaner som man har grundlagt i de små klasser i grundskolen derfor ville det være bedre at
venstre har givet udtryk for nemlig at universiteterne bør have en meget betydelig frihed til at organisere sig selv sådan som de nu opfatter det mest hensigtsmæssigt derfor vil jeg gerne
de tanker der er bag forslaget og vi vil meget gerne have flere drøftelser af hvordan vi kommer problemerne til livs
dansk skal være et sprog der kan det hele og at man altså også skal have forskning på højeste niveau på dansk går meget langt tilbage det var jo selveste hc ørsted
dansk forskningspolitik i to hundrede år og det vil vi bestemt
vil vi gerne se den her rapport først og så må vi finde ud af hvordan vi rent praktisk respekterer universiteternes selvstændighed men også sikrer at
jeg synes det er vigtigt at vi også inddrager universiteterne for det er jo klart at det sprog man konkurrerer på internationalt er engelsk og det sprog man har meget forskningssamarbejde
er selvfølgelig også noget der skal respekteres samtidig med at vi også har et bredt ønske som jeg hører alle ordførerne sige om at at dansk bør være et sprog på hvilket man kan udtrykke
bringer dansk folkeparti et meget vigtigt problem på banen i dag er der alt for mange udenlandske studerende som misligholder eller
folketinget skal gå den vej som regeringen foreslår fordi det vil medføre at gælden bliver inddrevet samtidig med at vi bliver sparet for de
dansk folkeparti har beskrevet er væsentligt og at der skal gøres en indsats men da vi så samtidig også bakker
nogenlunde godt inde i sagerne inden de udtaler sig om dem så hvad hvad folk der ikke er ordførere har lyst til at sige
at gå med livrem og seler og sikkerhedssko og beskyttelseshjelm
mener det som uddannelsesordføreren lige har sagt
liberal holdning til
alle mulige internationale regler og tage chancen og skidt med at der er en procesrisiko og vi gør det bare og gung ho
for eksempel integrationsministeren og den måde som hun forvalter sit embede på så vi er da glade for at at enhedslisten nu er slået ind på en stil med sådan
problemer der måtte være men hvis jeg havde set
nu overså jeg den her så havde jeg nok lige gjort anskrig
hundrede og to og fyrre som vi behandler nu har til formål at sikre en bedre rimelighed
i straffene for grove voldelige overfald
straffe skærpes med en tredjedel i forhold til
generelt er det vigtigt for både mig og mit parti at
alvor bliver afspejlet i
men på baggrund af herre rune lunds ordførertale
forhindre vendetta det danske samfund var sådan set et vendettasamfund ligesom
indtil kongemagten blev så stærk i middelalderen at man begyndte at sætte en stopper for de her vendettaer
er meget der har ændret sig i mellemtiden så er straf altså stadig væk noget som staten overtager fra civilsamfundet og fra den
passe på når man sådan slynger ud at straf ikke virker jeg hører til dem der mener at
i allerhøjeste grad virker fordi vi ikke har
et selvtægtssamfund og det at vi ikke har et selvtægtssamfund er sådan set
selvtægten bliver afskaffet og den kolde stat står for afstraffelse i stedet for den varme vendetta
derfor er straffe jo noget der skal afspejle en eller anden form for balancebetragtning det er ikke noget man kan sidde videnskabeligt at tage stilling til det er det er
som civilsamfundet skal anerkende og hvor vi som politikere må prøve at lytte til civilsamfundet
der synes vi sådan set at det her er et rigtig fornuftigt lovforslag som som finder den her balance og derfor synes vi at det er meget meningsfyldt at skærpe straffen for de her grove forbrydelser vi støtter som sagt
debatten om brug af samfundstjeneste
i folketingssalen og det har den sådan set gjort
siden nitten to og halvfems hvor samfundstjeneste blev indført som en strafmulighed
fryses fast på et bestemt historisk