syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
for første gang det mærkede jeg sidste år
er jo sådan at vi har set en indskrænkning i vores frihedsrettigheder hen over det seneste år hjemløse må ikke længere tigge på gaden nu skal
der er kommet et beklædningsforbud og nogle mennesker må
at der er nogen der skal bestemme hvad andre skal gøre og hvordan andre skal leve deres liv
er jo at enhver har ret til den mest udstrakte grad af frihed så længe den er forenelig med at alle andre tildeles
vi må gerne frihed så længe vi også giver den samme frihed til alle andre grupper i samfundet
jo ikke med de her nye regler og forbud som netop går ud over nogle grupper i samfundet mens vi andre har en større grad af frihed
grønne igen vi deler jo rigtig mange ambitioner på det grønne område
at man også som forbruger bliver hjulpet til at tage det
finde ud af at forene det her og kan komme omkring eller komme
og så kan forbrugerne ellers bare leve som de plejer
i min indbakke om at børnerådet har lavet en ny undersøgelse med overskriften samfundet nedbryder børn og unge med præstationspres og drukner dem i mistrivsel
som simpelt hen mistrives der er så mange børn
der føler sig presset hver dag og mange gør det også en gang imellem men der er en og tyve procent af de unge i ottende klasse der føler sig presset hver dag statsministeren sagde i sin tale i
afsat nogle flere penge til psykiatrien og det er jo fint men jeg tror bare
er så mange unge der har det dårligt kan enhedslisten ikke give sit bud på
var da fru christina egelund sagde at vi skal have mere frihed
år nemlig i slutningen af to tusind og sytten udtalte louise holck som er vicedirektør i institut for menneskerettigheder
at grundlæggende frihedsrettigheder tilsidesættes som
louise holck nævner jo så opholdsforbud zoneforbud lejrforbud tildækningsforbud
at bo hvor man vil hvis man er på særlige overførselsindkomster også tvungen vuggestue til en
årige i særlig udsatte boligområder hvordan kan liberal alliance stå på mål for
at alle danske børn og ikke kun dem i særlig udsatte områder
vi har ikke prøvet alt muligt andet det er fem hundrede børn om året vi taler om det er fem hundrede familier om året vi taler om vi har ikke prøvet at
gå ud til de fem hundrede familier med en virkelig målrettet opsøgende indsats og sige værsgo her er der et tilbud til jer vi vil meget stærkt anbefale
prøvet alt muligt andet først man har grebet til tvang og forbud med det samme og det
nu kommer til at bruge hele min taletid på at kritisere regeringen og regeringens politik og det kan man bestemt heller ikke fortænke nogen i for der er sandt at sige meget som man med rette kunne vælge
at føre en politik som øger uligheden som tager fra dem der i forvejen har mindst og giver til dem der i forvejen har mest måske med henvisning til forslaget om at nedsætte arveafgiften eller med en reference til dengang man indførte fattigdomsreformerne
den manglende indsats for klima og miljø og natur og måske ville jeg nævne nogle af konsekvenserne ved brugen af sprøjtegifte og gerne med lidt slet skjult nationalromantik
at vi var sikre på at også højrefløjen lyttede med
være noget med at sige at sangen fra de danske lærker og viber så småt er forstummet
bier i blomsterbedene så småt er forsvundet
højt besungne danske grundvand efterhånden er fyldt med sprøjtegifte flere steder det ville faktisk være noget nær en perfekt tale måske var der endda
fandt jeg ud af hvor lidt jeg egentlig havde lyst til at holde den for selv om kritikken rammer rigtigt vil det stadig væk være den samme tale som vi har holdt de sidste par år i alternativet og mon ikke også resultatet
jeg få de samme spørgsmål som vi plejer
andre ville måske udfritte mig om hvor meget alternativet mener at
bør tjene om måneden og hvor er herre jakob ellemann jensen
og ingen ville formentlig være blevet meget klogere
en mere nysgerrig en af slagsen og en hvor vi måske alle sammen kunne blive bare lidt klogere på hinanden
mig for at tale om noget som jeg ved ligger os alle sammen rigtig meget
frihed for den enkelte frihed for fællesskabet frihed for vores kommende generationer men også frihed for de liv og dyr og planter som vi deler vores planet med
tid er frihed til forbrug altså at frihed handler om retten til at forbruge om retten til at eje retten til at besidde
og dermed bliver økonomisk vækst og forbrug sådan en forudsætning for friheden problemet med den opfattelse er at man antager at vi alle sammen fødes lige og med lige muligheder
smuk tanke men det er langtfra virkeligheden langtfra alle oplever at de er frie til at forfølge deres drømme og leve det liv de gerne vil mange føler sig ufri låst
der hvor de arbejder der hvor de går i skole af test og karakteræs i skolerne
med til at begrænse vores frihed det samme er den ulige fordeling af velstanden i danmark ejer ti procent af de rigeste mennesker cirka halvdelen af vores værdier og det viser meget godt hvor forskellige betingelser vi har allerede fra fødslen
kan vi virkelig være tilfredse med at vi kun er frie så længe vi har penge til at forbruge og så længe vi
spiller hver vores lille rolle i det store hamsterhjul ikke hvis i spørger
frihedsfortælling selvfølgelig skal vi alle sammen have stillet vores basale behov økonomi er ikke uden betydning frihed er bare så meget mere end det
til at deltage i demokratiske og meningsfulde fællesskaber
hvordan sikrer vi den frihed den frihed som vi jo kan se at jagten på vækst og øget produktivitet
for kun sådan skaber vi plads til at man kan være et helt menneske i ordets egentlige forstand og det handler frihed også om i hvert fald for mig
for hvis vi skal sikre den balance
stærke fællesskaber som giver alle muligheder for at egen verden både i samfundet på jobbet og i skolen
fællesskaber som sikrer den enkeltes frihed med afsæt i de universelle frihedsrettigheder og
ikke længere selv må bestemme hvor de vil bo vi må ikke længere selv
og personer der bor bestemte steder skal nu straffes hårdere end andre og
forbryder vi os mod alles frihed for er det ikke netop det universelle ved frihedsrettighederne
der gør dem så smukke
et andet problem ved at koble frihed så tæt til økonomi og forbrug er at
og at der i øvrigt er helt naturlige grænser for vækst og forbrug klimakrisen minder
er klare grænser for hvor meget vi kan presse vores jordklode og dermed også for hvor meget vi mennesker kan praktisere vores egen frihed uden at det går ud over naturen og livsgrundlaget på planeten
til at sikre den vi mennesker er jo
vi lever af den vi lever sammen med den hver eneste dag
min kolonihave eller er sanglærker uden for mit soveværelsvindue
længere kan komme løbende fra haven og ind i køkkenet og stikke hovedet ind under vandhanen og drikke rent og frisk dansk grundvand
om folketinget måske endelig er klar til at tage de nødvendige skridt for at sikre livet på jorden
bør slå fast at naturens behov er
ønsket om vækst for eksempel ved at vi beslutter at lade olien blive i jorden
gangesfloden i indien har fået sine egne rettigheder i ecuador anerkendes naturens rettigheder i landets forfatning
usa har man i flere byer gjort noget lignende hvilket blandt andet har forhindret
at tage de samme midler i brug i danmark
naturens skyld men også for vores børns og børnebørns skyld dem som ligesom os gerne skulle nyde glæde af at lege i den fri natur og have rent vand i vandhanen og frisk luft på legepladsen
er fuldstændig afhængig af at vi sikrer
folketinget konstaterer at regeringen har forsømt at skabe reelle løsninger på virkelighedens udfordringer både når det handler om integration klima og uddannelse i hele danmark i stedet har regeringen taget nye skridt væk fra de mest grundlæggende
principper om lige ret og lige værd med det såkaldte tildækningsforbud særlige regler i udvalgte områder som ikke gælder i resten af
på kontanthjælp folketinget opfordrer regeringen til at skabe blandede skoler og ungdomsuddannelser og styrke indsatsen for at flere i job reducere
tredive gennem flere havvindmølleparker mere energiforskning flere el biler og ambitiøs energieffektivisering
og forurening i drikkevand samt skabe sammenhængende naturområder der stopper tabet af biodiversitet bekæmpe fattigdom og diskrimination i offentlige ydelser og investere i uddannelse
dagtilbud hvis de vil
ville vi ikke være vores ansvar bevidst så vi bliver jo nødt til at gribe ind hvor vi kan og derfor foreslår vi at man indfører grønne dage
forhandlinger hvis det viser sig at vi bliver
er afhængigt af hvordan valget falder ud det er jo et spændende valg vi står over for næste gang vi går altid til opgaven
at påvirke den kommende regering til at føre en så grøn og demokratisk
overhovedet kan vi vil gerne have danmark i en grønnere retning i en mere demokratisk retning og
nu nævner herre pelle dragsted vores finanslovsforslag fra sidste år der indførte andet en fordobling af den grønne check som
højere fradrag til de laveste indkomster netop for
afskaffer kontanthjælpsloftet så vi har jo en del
finansloven som samtidig giver et langt større råderum for de
når vi kommer med klimatiltag som går ud over forbrugeren at det bliver balanceret så de
er afhængig af at skulle have en bil for at komme frem og tilbage så er man ikke stillet på samme måde som hvis man bor inde midt i københavn og kan tage metroen og det skal vi tage højde for når vi laver vores
friheden apropos fra den enkelte i forhold til hvordan man også kan
set rigtigt nok vi mener jo at det der er interessant ved det er og det hænger jo sammen med den forståelse af frihed som jeg præsenterede at friheden går dertil hvor man begynder at træde på andres frihed
jo et rigtig godt eksempel på og det er også et spørgsmål om
store kapitalfonde til danmark
at der er nogle elementer på den her planet ild luft jord og vand
skal ikke længere væk end til grønland før man har en anden forståelse af ejendomsret
betale sig at arbejde og den værdi der ligger i at eje noget eller arve noget apropos diskussionen om
er en frihed i at være en del af et fællesskab blandt andet et fællesskab
vi skal i derfor synes er et rigtig godt eksempel med ligestillingen
jeg kunne nævne øremærket barsel som en af de ting som vi i alternativet
og så længe vi ikke tør sige at kvinderne ikke er frie når vi ikke vil øremærke noget af den her barsel eller give lige så mange rettigheder til mændene som til kvinderne
igen og igen for frihed handler ikke kun om at man skal forhandle sig til rette hjemme rundt om spisebordet det handler også om nogle strukturelle betingelser som gør at kvinder i dag
og det er jo en kritik af alle fløje i dansk politik at man måske har
nu skal du også lige tage det roligt lidt og så finder vi
ikke fordi man ikke skal kunne det men jeg tror der er mange som kommer til et land
som vores som er vant til at man at man arbejder det er simpelt hen en del af eksistensberettigelsen det er også derfor
det som vi kom med i vores skoleudspil var jo et spørgsmål om at lave nogle nye rammer for de eksisterende fag så det handler ikke om at erstatte fagene men vi
lavede nogle nye rammer som havde nogle nye overskrifter blandt andet medborgerskab hvorunder der var historie og samfundsfag og vi havde klimafag som har de naturvidenskabelige fag under sig så der er intet anderledes indholdsmæssigt i fagene
et erkendelsesfag det er rigtig nok det er lidt noget nyt i forhold til
håndværksfagene og de kreative fag hele vejen op igennem folkeskolen så vi har
i forhold til hvordan man skal praktisere det i hverdagen har vi
jo den helt grundlæggende holdning til det at folkeskolerne i høj grad skal have meget mere selvstyre i forhold til hvordan de underviser børnene
overordnede rammelovgivning som vi laver fra folketingets side så
fordybelsen er fuldstændig lige så mulig
der er intet der er anderledes i forhold til hvordan skolerne vil arbejde med samfundsfag eller geografi eller engelsk eller hvad ved jeg vi putter nogle
længden på den gamle skoleuge
været nødvendigt at foretage nogle ændringer
bare putte mere på så vi har trukket
de ekstra timer der er lagt i dansk og matematik tilbage igen så vi er tilbage ved
christiania så jeg kommer der rigtig meget og ser jo også det uhensigtsmæssige i christiania som det er i
der er ikke nogen der synes at det er særlig rart
at vi fra politisk side er til stede i forhold til at sige
kan det godt være vi skal træde et skridt tilbage som politikere og sige
godt være at vi taber ansigt fordi det vi prøver
som det ser ud lige nu for vi har prøvet
vi måske har besluttet tidligere
fra folketingets side en gang imellem at kigge ud på den virkelighed som ikke er vores men som er kommunernes
københavns kommune og jo endda med socialdemokratiet i spidsen
så synes jeg egentlig vi som folketingspolitikere sige okay så får i lov
hvoraf nogle givetvis er fornuftige nok mens andre simpelt hen er gået over grænsen for hvad vi anstændigvis kan tillade os som politikere blandt andet at vi siger nej tak til kvoteflygtninge altså dem der har det allerværst så vi kan lære af
at vi presser på eu for at lave en solidarisk fordelingsnøgle hvor de andre eu lande også bidrager
man bidrager efter både evne og kapacitet men også velstand i det land man bor i så det er jo ikke fordi der ikke er andre løsninger
så det det handler om er jo
familiesammenføring vi kan ikke skille familier fra hinanden
opholder sig i vores samfund vi ser historier om en mor der bliver sendt ud af landet og
to måneder gammel datter bliver efterladt herhjemme
tjener lidt for lidt
om at vi skal stille job til rådighed fra dag et det var noget af det herre morten
vi gerne vil have at udlændinge der kommer til danmark skal kende de danske værdier vores grundlov og
det handler om at blive en del af et fællesskab og føle når man kommer herop til danmark at man er en del af det danske fællesskab og det bidrager danske politik ikke til lige nu og slet ikke tonen i den danske politik
jeg sådan set ikke sige så meget mere i dag for det vil komme an på
en konkret forhandling det vil komme en konkret situation i forhold til hvor vi står men selvfølgelig går vi til bordet med nogle ønsker
hemmelighed at der står vi måske ikke supertæt på socialdemokratiet
ud i dag og siger at det i hvert fald aldrig nogen sinde kan lade sig gøre
ikke stå på talerstolen i dag og gisne om at det kan gå den ene eller den anden vej
for alle partier her i folketinget lad os nu gå til det valg og tale politik og ikke personer og hvis vi kan komme
en præsidentvalgkamp ligesom vi har gjort de sidste mange valg
være en berigelse for dansk politik altså at vi kan begynde at snakke politik og ikke så meget
fuld og permanent beskyttelse af øresund så meget som
meget enige med enhedslisten
at vi skal sikre fuld og permanent beskyttelse
områder i øresund jeg tror at danmarks naturfredningsforening faktisk har udpeget otte områder som kan naturbeskyttes og det
det står også i vores eget naturudspil fra sidste år
ud i skovbunden altså det gør vi sikkert
indstillet over for at kigge på den
at jorden er noget som vi egentlig burde dele i fællesskabet men det gør vi
okay at vi bruger vores fælles danske jord til at udenlandske investorer kommer
penge på eller eller bygger andre ting
rigtig interessant rent principielt og nej vi kommer ikke
at gå ud og sige at alle danskere skal skal aflevere deres jord men
alle indkomstgrupper vi vil gerne hæve bunden helt op til femhundredetusind
at vi progressivt sådan at det kommer dem til gode der faktisk arver mindst og dem der så arver rigtig meget for de har næppe
sidste krone og endda med et
gerne vil fjerne integrationsydelsen vi hjælper ikke folk ved at gøre dem fattigere vi hjælper ikke folk til at blive integreret i det danske samfund ved at gøre dem fattige så
mærkesag for os men når vi sidder i en
er vores politik det er det vi kommer til at arbejde for og hen imod og hvordan vi gør det må
være nogen tvivl om at alternativet anerkender alle de andre partiers indsats i forhold til den grønne omstilling og til at tale om en grøn politik det jeg sagde i min tale var at dengang vi kom i folketinget i to tusind og femten
det der var i hovedsædet for den politiske debat
det er det så kommet siden det var bestemt ikke for at forsøge at tillægge os selv æren for at være dem der har forandret det
set bare en konstatering af at vi kan mærke en forskel i det politiske miljø
den tekst at vi ikke er med på den når vi har valgt at være med på en anden tekst sammen
et grønt fokus som så som så fylder mindre
en kritik af regeringens politiske satsninger særlig i forhold til det med at være lige og frie og ligeværdige mennesker det synes vi egentlig er ret relevant at
folketingsår hvor vi har set en meget stor indskrænkning af frihedsrettighederne
i morgen eller om fjorten dage eller om to år for
kun kigge ud ad vinduet jeg nævnte tidligere i salen i dag børnerådets undersøgelse af
går rundt og har ondt i livet der
mange mennesker i vores samfund som føler sig ensomme og vi har en galopperende klimakrise
samfund som vi mener er løbet af sporet i forhold til hvad vi mennesker egentlig er skabt til
og ser hvor mange mennesker der har det dårligt så det er det som det papir adresserer
eller et debatindlæg som vores tidligere suppleant i folketinget anders stjernholm skrev
gør vi ikke men vi synes heller ikke at det er nok med de nul procent
det kan også godt være at det er for lidt men den dag vi kommer med noget skal vi nok
hvert fald ikke nok som det er nu og slet ikke fordi vi bruger så meget af det på dansk asylbehandling og ikke
er at at vi
krav fra os eller en position som vi står på at vi ikke skal udvinde olie hvis vi vil den grønne omstilling skal vi lade olien blive
trumfer hensynet til væksten jo hensynet til naturen så kan vi få tippet den balance
landbrugsjord danmark er jo et af de mest opdyrkede lande i hele verden sammen
kan vi spare hvad der svarer til seks og tyve billioner dollar
ikke millioner eller milliarder men billioner dollar
så mange penge på de effekter
noget af det som de peger på der er brug for er blandt andet en radikal omlægning af hele vores transportsystem hele vores infrastruktur
skattefordele og subsidier til udledning
fossile brændsler men hvad har regeringen gjort
har taget afgiftsfradraget væk fra elbiler
at køre over storebælt i bil så kan finansministeren ikke være
mig i at på den måde er man da på ingen måde foran i forhold til
hele tiden en begrænsning i forhold til at sige
skal også følge med eller vi skal også
man kan jo godt hvis man gerne vil til gengæld
fem principper i liberal alliances principprogram samtidig
i forhold til frihedsrettighederne og i forhold til at sikre borgernes frie ret til at leve som de vil og hvor de vil og klæde sig i det tøj de vil og
mig at spørge hvad ligger nederst
ligger det neden under de politiske ideologier og neden under det som man politisk måtte vedtage i folketinget fordi det er grundlæggende for vores demokrati og vores samfund at vi alle sammen har ret til at
og klæde os som vi vil og bo hvor vi vil og så videre men som jeg hører ordføreren
på kompromis med det som står i liberal alliances eget principprogram nemlig at enhver må gøre som man vil og tro på hvad man vil
for en politisk beslutning som er baseret på en politisk ideologi
den måde som jeg synes liberal alliance har ageret på i den her regeringsperiode kompromitteret
forudsætning at vi skal sikre vores frihedsrettigheder og så finder løsninger
olsen dyhr forsøger at samle oppositionen og understreger hvor
er i oppositionen
kan man sige beslutning om
uffe elbæk op som statsministerkandidat for stupide statsministerdrømme og noget pjat med det ordvalg kunne man jo overveje om det
inviterer særlig meget til konstruktivt samarbejde der er rigtig mange ting der også skiller os og
vi har en nordsøolieaftale som sf bakker op om og som alternativet blandt andet ikke bakker op om hvor man henter mere olie op af nordsøen
som enhedslistens ordfører refererede til hvor man givetvis
stikken hvor man bestemmer at
ikke må flytte ind i bestemte områder hvis de er på kontanthjælp så vidt jeg ved men det kan være jeg tager fejl støtter sf ikke at vi skal have afskaffet integrationsydelsen og to hundrede og fem og tyve timersreglen vi har skatterabatten til iværksættere som vi
vi vil gerne tilbyde mere udenlandsk arbejdskraft til danmark på linje med det
forslag om at afskaffe nationale test i folkeskolen og vi har
forslag om udsat skolestart i folkeskolen som sf har stemt imod
en del ting der skiller os i oppositionen
nogen skam men det handler bare om at være ærlig om hvad det er vi går ind for i fællesskab og
væsentlige områder der deler vandene og det tror jeg bare vi alle sammen skal være ærlige omkring så vi hver især kan fremlægge
fra starten har vi blandt andet talt om at afskaffe de nationale test
vi også rigtig bekymrede for om der kommer til at være en masse almene lejere som bliver sat på gaden på grund af den her aftale og så vidt
hvis boligselskaberne vælger at sælge
er sikker på at den datter der kommer ud hvornår det nu end måtte være kommer til at få et rigtig fint og trygt liv
vokse op med nogle forskellige forudsætninger
ordføreren sagde at hårdt tjente penge skal blive i lommen og det kan man jo mene men hvis man er rengøringsassistent
pengene givetvis hårdt tjente men de er ikke særlig mange så det barn der bliver født af rengøringsassistenten
kan det barn der bliver født af en bankdirektør eller en formuende familie med en stor kapital
med to grundlæggende forskellige muligheder i verden i hvert fald i forhold
kan man sige den kapital den arv der kommer med
ikke godt forstå at vi er nogle der synes det er uretfærdigt at man alene på grund af forældrenes formue skal have så forskellige
give børn i danmark så vidt forskellige forudsætninger for hvad
og statsministeren og herre kristian thulesen dahl har også talt om sund fornuft
bekymret for de forhandlinger som skal foregå med dansk folkeparti
ikke helt sikker på at min forståelse af sund fornuft
den samme forståelse af sund fornuft som man har i dansk folkeparti hvor man
tror egentlig bare mest er interesseret i at nydanskere ikke skal i arbejde ikke skal integreres fordi de skal så hurtigt hjem som overhovedet muligt så kan man spørge sig selv hvem det gavner
lige kriteriet for sund fornuft i forhold til den her meget vigtige nuancering
jo selv var inde på og som jeg tror vi alle sammen i den her sal er enige om er virkelig virkelig
så hvor
arbejdsløs i en periode betyder det noget at man har en familie nogle der er ved at tage en uddannelse i danmark så
hensynet også til om den enkelte faktisk har en stærkere tilknytning til danmark
er integreret i samfundet har familie venner bidrager til
igennem uddannelsessystemet og som på et eller andet tidspunkt kommer ud på det danske arbejdsmarked
jo langtidsinvesteringer vi taler om min far er udlænding
tresserne fordi der manglede arbejdskraft men havde han levet i dag var
jamen så havde han jo
blevet sendt ud af landet efter de regler som givetvis vil blive forhandlet
jeg nok ikke stået her i dag det er der sikkert nogle
virkelig skal huske at tænke i de langsigtede investeringer i forhold til hvad
vi gør ved mennesker og menneskers forståelse af hvor man hører til hvor man kan lide at være hvor man selv føler at man
på tværs af hvem vi er hvor vi kommer fra og hvad vi tror på det der er problemet med det her lovforslag og det tror jeg også ordføreren forhåbentlig har set i høringssvarene
fola som alle sammen peger på at vi risikerer en udvanding af daginstitutionerne
i de udsatte boligområder kan ordføreren ikke sætte et par ord på og om ikke også ordføreren er bekymret for
derhen hvor institutionerne i de udsatte boligområder kommer til at lukke så de mennesker der bor i de udsatte boligområder faktisk ikke har mulighed for netop at blande sig med dem
der ikke er nogen børneinstitution i det lokalområde hvor
have at børn fra udsatte boligområder vokser op med andre end dem der selv bor
jo gerne have at alle vores boligområder i danmark bliver mangfoldige så der bor en masse forskellige mennesker det kommer bare ikke til at ske med det her lovforslag
danske kan man sige velstillede familier næppe vælge at bosætte sig i en udsat boligområde fordi deres barn ikke kan gå i institution i det område hvis de kommer op
hvis de nu ligger på procent nummer en og tredive
velfungerende fra en god social familie
på grund af den her regel så jeg tror det kommer til at
vores borgere ved at sige til nogle af dem
få en plads i nærmiljøet i lokalmiljøet og andre må
venstre går i hvert fald ind for det frie valg det ved vi men
lokalmiljøets nærmiljøets betydning for borgeren og i det stærke civilsamfund men
ikke bekymret for at vi fuldstændig udvander nærmiljøet lokalmiljøet i forhold til at kunne skabe de her fællesskaber omkring for eksempel børneinstitutioner
en anden ting som jeg synes er forskelsbehandling i det her forslag
er jo også at de forældre der bor uden for et socialt udsat boligområde ikke skal sige ja til den plads de får tilbudt inde i det socialt udsatte boligområde det har vi været inde på tidligere
hvorfor skal man have lov til at sige nej tak til en plads når man bor uden for
boligområde i en institution der ligger indenfor
ikke nogen forskel på den institution der ligger i et socialt udsat boligområde og den institution der ligger udenfor så hvorfor skal man have den ret hvis man bor uden for
i lovforslaget vi er enige i det tror jeg hele folketinget er
vores børn og unge mennesker i danmark i så vidt muligt omfang som overhovedet muligt skal blande sig med hinanden
hvad de tror på og hvor de kommer fra
i forhold til at tale om hvordan vi både kan man sige
hjælper de børn der er tale om men ikke mindst hvordan vi får bugt med de sociale boligområder så vi får
lighed i vores i vores boligområder i danmark i det hele taget
kan få lov til at vælge en plads tæt på hvor de bor
at nogle forældre som herre jeppe jakobsen har været inde på flere gange
får to tilbud et tilbud man ikke nødvendigvis skal sige ja til som er
i et socialt belastet boligområdet eller et udsat boligområde og et tilbud der så er uden for jeg forstår
hen ikke hvorfor at nogle skal have lov til at kunne vælge noget fra mens andre skal hvorfor er det sådan altså hvis hele hensigten er at alle danske daginstitutioner
tredive procent fra de socialt udsatte boligområder hvorfor skal dem der bor uden for
skal leve op til den samme procentsats hvorfor skal man så kunne sige nej til nogle og ikke
kommer det her til at udvande institutionerne
mindsker kraften i lokalsamfundene det vil dermed skabe mere parallelsamfund så det her lovforslag vil jo være kontraproduktivt i forhold til
få nogle boligområder som i højere grad kommer til at være mere ens og
været inde på men alle os der har eller har haft små børn
vi ved hvordan det er når vi henter vores barn i daginstitutionen og skal hjem vi vil meget gerne have at det ikke tager for lang tid hvis man sidder og har en times transport så ved vi også godt at det ikke er den sjoveste time på hele dagen det er nok heller ikke barnets bedste time på hele dagen så hvordan kan vi overhovedet ud fra barnets
en model hvor vi risikerer at der er nogle børn som skal bruge måske en time hver vej på transport
finde løsninger som
belastet der var en lokal folkeskole som
en stor andel af tosprogede det som københavns kommune gjorde var faktisk at sætte et projekt i gang som hed brug folkeskolen på nørrebro hvor alle
indtil da havde forældrene sendt deres børn i andre folkeskoler uden for det her område eller på friskoler vi endte med at sende vores
den her folkeskole den folkeskole blev den mest søgte folkeskole i hele københavn af alle mulige forældre fordi man havde investeret så massive ressourcer i den
lige pludselig ville alle forældre gerne have deres børn i den her folkeskole
investere massivt i de daginstitutioner der ligger i de her
alle de ressourcestærke familier tænker
fik vi jo lovændringen tidligere på året i forhold til
de daginstitutioner man vil men men de fleste steder har man jo måske tre
og så må man sige nej en gang men så skal man sige ja til det næste tilbud eller et eller andet det er er jo ikke det geografisk bestemt som jeg kender det i mange kommuner folkeskolerne er det jo fordi de er distriktsinddelt så det er jo selvfølgelig kan man sige beboere i distriktet som
det jeg siger i forhold til at det her lovforslag er decideret forskelsbehandling mellem de socialt udsatte boligområder
københavn k og får to pladser som ikke er
i et socialt udsat boligområde det er da forskelsbehandling og på den måde siger vi også indirekte til de mennesker der bor i de socialt udsatte boligområder det er ikke så fint at komme hos jer
derfor har vi besluttet at forældrene godt kan sige nej
man skal arbejde ad to spor det ene er
det langsigtede spor som hedder at de her boligområder skal blødes op i forhold til beboersammensætning det kan vi sagtens beslutte politisk fordi vi kan gå ind og lave nogle kriterier for
er der kommer ind og bor i vores boligområder det har man også prøvet på
lykkedes endnu men det er en langsigtet løsning
være det tager tyve år at få blødt vores boligområder op
jeg sagde til sidst at vi skal investere massivt i de institutioner og folkeskoler der ligger i de udsatte boligområder
bliver så attraktivt for folk udefra at få deres børn herind for så får vi nogle mere blandede institutioner men vi skal ikke gøre det ved at tvinge dem der bor i boligområderne
det kunne selvfølgelig presse nogle af dem der er derinde ud så det skal man
for hvor er det så de kommer hen der skal være pladser til dem men klart at hvis vi investerer i det
der være forældre som vælger det til og
inde i det socialt udsatte boligområde det andet er
mens vi venter på at vi får nogle mere blandede boligområder tror
vi skal acceptere at der vil være en skæv procentdel jeg tror vi bliver nødt til
en lang periode og så skal vi simpelt hen give de børn langt mere sprogstimulering og langt mere støtte sammen med forældrene for netop at undgå det som vi ved statistikkerne siger nemlig at
der går i nogle børnehaver hvor der ikke er mange danske børn
i øvrigt er her et plaster på såret og
skal få gode og holdbare institutioner
værsgo prøv at lave den fedeste institution her og tiltræk en masse af de ressourcestærke familier også så jo en helt anden måde at gøre det på det
er en omvendt måde at gøre det på for vi siger ikke først til dem nu skubber vi børnene væk og så kan
spørgsmålet om nu har jeg snart brugt min taletid nå det må jeg komme tilbage
attraktivt at flytte ind i dem for nogle af de ressourcestærke familier der er masser af muligheder for at
mange andre folketingsmedlemmer tænker gud det kunne være interessant at flytte derhen til en pris jeg måske også kan betale så at sige at vi har gjort nok hvis ordføreren virkelig mener at vi har gjort nok for at komme de parallelsamfund
vi har gjort nok indtil videre i forhold til at få mere sammensatte boligområder i danmark
nu sagde ordføreren at målet helliger midlet
meget optaget af barnets tarv men når man læser høringssvarene til det her lovforslag
forældrenes landsorganisation fola
alle sammen er ude med nogle alvorlige advarselslamper i forhold til det her lovforslag så jeg forstår
negative konsekvenser for barnets tarv
vi lytter til de høringssvar
er blandt andet børnerådet som skriver at de
have så lang transport til og fra deres daginstitution hvad tænker ministeren om det er
konsekvens for børnenes hverdag at at de simpelt hen skal bruge så lang tid på transport
den anden bekymring som også står i i høringssvarene
det med at de ikke får den her stærke tilknytning til deres lokalmiljø i og med at de skal gå i daginstitution langt væk
fleste steder at man kan vælge x antal
daginstitutioner og så handler det sådan set bare om at vente til der er plads
helt enig i at hvis man skal tilbage på arbejde
man mere begrænset i forhold til det frie valg men hvis man har tiden til at vente kan man jo godt vælge tre institutioner der ligger tæt på der hvor man bor
en valgmulighed for at kunne vælge de nære institutioner det er der jo ikke for de familier der bor i de udsatte boligområder i forhold til
ministeren om ministeren ikke er bekymret for hvilken
hvis man ikke ved at pædagogerne ude i danske daginstitutioner vil inkludere de børn
er jeg måske ikke så bekymret for på trods af at man kan give herre jacob mark ret i at
at hvis vi læser op hvilke institutioner der er imod det her lovforslag
det jo alle de institutioner der varetager barnets tarv
institut for menneskerettigheder som alle sammen enten taler direkte imod det eller har bekymringer påvirker det på ingen måde ordføreren
er så massiv kritik af det her lovforslag
andre løsningsmodeller end at bruge tvang altså hvad nu hvis vi brugte alle de midler og ressourcer vi investerer i det her
styrke sundhedsplejerskerne og lod sundhedsplejerskerne
stærke opsøgende arbejde de stærke indsatser hjemme hos familierne
ad den vej prøver at nå de her familier det
hvad med de udsatte børn der bor uden for de socialt udsatte boligområder altså de får jo ikke det her tilbud og det ved vi fordi det står i lovforslaget men
intentionerne i det her lovforslag nemlig at børn skal have de bedste forudsætninger for at klare sig godt videre i livet vi ved også godt at
hvordan de klarer sig når de skal videre i livet i deres uddannelse men løsningerne er
blive en løsning og det her er tvang det her er
frihed til at vælge for sig selv og for sine børn
spørgsmål om at staten ikke skal bestemme om ens barn skal gå i vuggestue eller ej og på den måde
en grundlæggende diskussion om hvad der kommer først de liberale frihedsrettigheder
politiske ideologier og et målet helliger midlet perspektiv eller standpunkt
frihedsrettighederne er i spil har vi ikke nogen frihedsrettigheder tilbage
de politiske løsninger de politiske ideologier dermed ikke sagt at der ikke er udfordringer vi skal løse men som herre jakob sølvhøj også var inde på i sin ordførertale
muligheder vi kan investere massivt i sundhedsplejerskernes opsøgende arbejde
at komme som sundhedsplejerske med et fantastisk tilbud til de her familier
kommer og viser forskningen der
i en vuggestue det må være de få der
hvor fantastiske fordele det har at ens barn går
i forhold til det opsøgende arbejde hvis vi vil
et rigtig ærgerligt lovforslag for det bliver symbolpolitik mere end det bliver reelle løsninger vi kan også
er sjældent vi har set et lovforslag med så massiv modstand i høringssvarene
er udsatte børn uden for de socialt udsatte boligområder og hvad med dem hvorfor laver vi et lovforslag som er møntet på folkeregisteradresser og ikke på reelle faglige pædagogiske behov
tage hensyn til det
en sidste lille bemærkning herfra
læste lovforslaget igennem
ikke hvordan kan man i samme sætning have noget der er obligatorisk og så noget der er et tilbud det giver jo ingen mening for
et eller andet sted i den her proces er der nogen der ikke har tænkt over at man kan altså ikke gøre noget obligatorisk samtidig med kalder det et tilbud så man skulle kalde
og på frihedsbegrebet er det samme som jeg nævnte i ordførertalen nemlig at vi
det siger sig selv så længe den frihed som vi har også kan gives til alle andre så vi ikke har nogen frihedsrettigheder som
jo et eksempel på i det her lovforslag dem der bor uden for de udsatte boligområder har friheden til at vælge det har de andre ikke og så længe man ikke skader andre med den frihed og den måde man lever sit liv på
den helt grundlæggende forståelse af frihed hos os og det må være udgangspunktet for en individuel vurdering hver eneste gang vi står i en situation hvor
at sikre var jeg ved at sige eller sørge for at forældre ikke skader deres
jeg forstår hvad ordføreren mener men så længe der er andre værktøjer vi kan gribe til som ikke er bundet op på tvang
vi kan vælge at investere massivt tænk det kan være det koster flere penge who knows men det kan også være at det
løsning som netop ikke involverer tvang og som faktisk skaber
masse andre elementer i det her hvordan vil de her familier møde systemet når de bliver mødt med den mistillid der er i det her lovforslag så jo jeg er enig i
det er det her lovforslag jo ikke et udtryk for at bakke op om kan man sige men
sagde her at håndtrykket ikke er ligegyldigt
så rigtigt håndtrykket er nemlig lige præcis ikke ligegyldigt det betyder enormt meget for alle os der er vokset op med at være vant til at give hånd og for den danske kultur og så videre men hvornår er vi kommet dertil
begynde at lovgive om de ting der ikke er ligegyldige
det vi gør her vi begynder at lovgive om en værdi og en tradition som har levet i århundreder uden at vi har haft brug for at lovgive om den
tvivler ordføreren på at vi kan bevare vores
udfordret i et sådant omfang at vi bliver nødt til at lovgive om det her kan ordføreren ikke være en lille smule mere konkret
eksempler hvad er det for nogen episoder hvad er det for nogen fakta der ligger bag at vi bliver udfordret i
var jeg ved at sige er beskrevet
i lovforslaget angivne personer udveksler et håndtryk uden handske håndflade mod håndflade med myndighedernes repræsentanter
og helt konkret markere det øjeblik
liv hvor de bliver danske statsborgere vi lader det bare stå
det her er noget som vi i folketinget
så detaljeret vi mener at vi skal bestemme over vores danske borgere naturligvis skal et håndtryk
statsborgerskab det skal det ikke og det er ikke fordi det er ligegyldigt
jeg også nævnte over for herre mads fuglede men fordi det betyder noget lige præcis fordi det betyder noget skal vi ikke lovgive om det
er det naturligvis udtryk for en holdning selvfølgelig er det det den praktiserende muslim der ikke vil give hånd til en kvinde vil sikkert mene at det er udtryk for den holdning at man vil respektere kvindens dyd og tøjle mandens seksualitet
hånd til en kvinde
det udtryk for en holdning men vi ser i de her tider et korstog for bevarelsen af
de danske værdier som særlig dansk folkeparti regeringen og til dels også socialdemokraterne
vores børn skal tvinges i vuggestue hvis de bor særlige steder og der skal være forskelsbehandling af vores borgere afhængigt af hvor henne i landet de bor men når vi stirrer os så blinde på hvad det er
er jo lige præcis det der er sagen i den her debat hvis kvinder ikke behandles ligeværdigt af personer som har et meget traditionelt og patriarkalsk syn på køn
er ikke ligegyldigt det skal bestemt debatteres og det skal udfordres af os politikere af borgerne
det gælder da også når en mand ikke vil give hånd til en kvinde selvfølgelig skal det udfordres men fænomenet er og bliver udtryk for en holdning og en holdning som er lige så fremmedartet og
afvigende holdninger som vi også tolererer
det at vi tolererer ikke nødvendigvis er enige
i folketingets vandrehal frisind storsind retsind og lovsind så uanset hvor tåbelig og middelalderlig man finder
kun fællesskabet stærkere når vi rummer det og konfronterer det kritisk
beskyttet jøder i århundreder som mindretal i danmark vi har ikke forbudt hizb ut tahrir den danske forening eller dkp hvor meget vi end som politikere kan være uenige med de foreninger har vi tolereret deres eksistens vi
første land i verden til at give homoseksuelle lov til at indgå registreret partnerskab
fra listen over psykiske sygdomme
bedste og mest gennemførte demokratier og det er vi lige præcis fordi vi ikke undertrykker ved lov
med vores ord og det skal vi blive ved med derfor er
synes vi med den tradition det et forsøg på at forvise mindretalsholdninger fra det almene fællesskab
fordi vi lukker døren eller prøver at
på gryden vi tror det bare mens vi sidder selvtilfredse tilbage og gnider os i skægget mens vores kritiske sans og
til at debattere og udfordre holdninger bliver sløvere og sløvere
lovgiver om noget og siger det er forbudt
at vi netop debatterer og diskuterer vores demokratiske grundprincipper og hvad det er for et demokrati vi gerne vil leve i i danmark og de holdninger der
selvfølgelig er der det men det er kun sundt for demokratiet og jeg tror at dér hvor vi grundlæggende er uenige lige præcis
selv nævner at de danske værdier
og mener jeg overhovedet ikke er tilfældet jeg ser ikke at det danske fællesskab de danske værdier håndtrykket juletraditionerne påsketraditionerne
det som ligger i vores danske kultur er truet det lever
med den kultur som vi har haft i århundreder
det nogen sinde sker at skulle den situation opstå at der står en mand der ikke vil give hånd til en kvindelig borgmester i danmark betyder det så at han ikke vil efterleve det danske demokrati og de danske værdier og leve som en ganske almindelig fornuftig borger i det danske samfund
borgmester siger til den pågældende person vil du ikke lige med ind på mit borgmesterkontor og så vil
lovgive om det for vi får ikke samtalerne i spil
for den synes jeg vi har haft under under ordførertalerne
med en person som ikke har villet give hånd til en borgmester eller en kvindelig repræsentant er ministeren ministeren så indstillet på at kigge på det her lovforslag igen
hvis man har en forbrændt hånd eller et eller andet hvor man af sådan helt konkrete fysiske årsager er ude af stand til at give hånd har man overvejet det i forhold til hvad det vil have af konsekvenser for for lovforslaget
de andre ordførere der har været heroppe i forbindelse med det her lovforslag ønske de pågældende mennesker de tolv fem og tyve voksne
en hundrede og ni og halvtreds børn rigtig hjertelig velkommen som danske statsborgere det er som ministeren sagde tidligere en kæmpestor ting at få et dansk statsborgerskab det skal vi selvfølgelig værne om
institutioner åbner armene
indtag af oksekød men vi har intet problem med at danskerne
den er bare ikke religiøst eller ideologisk funderet den er funderet på en
politisk udfordring som vi alle sammen står over for nemlig en klimakrise som jeg håber at dansk folkeparti fuldstændig på samme
adressere den største politiske udfordring der findes
om at vi ønsker at ændre på skolestarten det står der ingen steder i det her beslutningsforslag vi ønsker ikke at der skal være senere skolestart for børnene vi synes også
skal ligge hos forældrene i stedet for hos kommunalbestyrelsen som den
det handler om hvem er det der træffer den endelige beslutning
for dem der skal vente et år for det er jo ikke særlig mange
hele tiden har gjort det det set bare det det handler om så når ministeren siger at hun synes at
skal ændres på at beslutningen ligger godt hos kommunalbestyrelsen
igen hvorfor synes ministeren at den beslutning ligger bedre hos kommunalbestyrelsen end hjemme hos forældrene
og fuldstændig ligegyldigt for den her debat
der forsøger at ændre på undervisningspligten eller tidspunktet for hvornår man skal starte i skole jeg gentager det
og forholde sig til er hvorfor er det ikke forældrene som i sidste ende kan træffe beslutningen om at et barn skal have udsat sin skolestart
så anerkender ordføreren
også forældre som faktisk gerne så at deres børn startede senere i skolen
der siger vi har for mange børn der starter for tidligt de
det vi handler på det er fordi vi synes at børn skal starte
ligger den beslutning bedre hos kommunalbestyrelsen end den ligger hos forældrene altså nu antager
det er godt at man kan udsætte skolestart hvorfor ligger den beslutning så bedre hos kommunalbestyrelsen end hos forældrene
er ikke enig i den men men jeg kan sagtens forstå hvad det er
træffe den beslutning vi skriver i beslutningsforslaget
efter samråd med både skole og daginstitution
at andre har den her bekymring altså foreningen skole og forældre som jo repræsenterer
skolebørn mener jo at det er et problem at der nogle gange er forældre der oplever at de
et problem at forældrene ikke kan træffe den her beslutning
forslag blev vedtaget ville det så aldrig ske at der var nogle forældre der ville gennemtrumfe noget som ikke var til gavn for deres eget barn
et fåtal af dem så det er jo også mere det der med tilliden til at
de danske forældre sådan set rådfører sig og lytter til de råd de får fra fagpersonalet
der bedst kender det enkelte barn og det enkelte barns tarv
ordføreren lige var inde på her sidst
hvem der skal tage barselen hjemme hos en familie ifølge
det mest lokale vi kan komme i nærheden af apropos ministeren som
ens barn skal have mulighed for at få udsat sin skolestart hvis der er gode grunde til det og i øvrigt efter samråd med både pædagoger og lærere
ministeren for svaret og til alle ordførerne for
i sidste ende taler vi jo også om hvis ejendom er barnet
noget på sit barns vegne indtil det barn er atten år gammel det er selvfølgelig forældrene sådan er
det er jo det vi har valgt i det her samfund så synes jeg jo at
den her på samme måde som samrådet i sidste uge i den grad
som ikke er den værdig hvis jeg skal være helt ærlig og det handler om at jeg synes at både ministerens svar og
har udtrykt sympati for forslaget i forhold til at vi skulle ville atomisere skolevæsenet at vi ikke ønsker fællesskabet at vi ønsker at at
sammensurium af individer og at vi ikke ønsker de fælles forpligtelser og de man sige fælles institutioner og den styrke der ligger i dem som blandt andet
uenig i et atomiseret skolevæsen
at forholde os til det vi foreslår i det her beslutningsforslag vi foreslår sådan set at skabe de allerbedste forudsætninger for fællesskabet i folkeskolen
det her handler jo om at vi hører fra forældre og fra skole eller særlig børnehaveklasseledere
er nogle børn som starter i børnehaveklassen og som ikke er klar til det
laver ballade i klassen og på den måde har svært ved at indgå i fællesskabet men som for det andet har det rigtig dårligt selv fordi de ikke er klar til at gå i skole
at vores skoler kan fungere
er dem der forsvarer fællesskabet og vi andre taler imod fællesskabet
og kommer i klemme når det er at deres forældre har vurderet at de
vente et år med at gå i skole men at kommunalbestyrelserne siger nej af hvilke årsager de nu måtte gøre det men antagelserne er at der nogle steder er økonomiske årsager inde over og det tror jeg ikke
de her sammenligninger af kommunerne og hvor meget de har sat af i deres budgetter til en udsat skolestart
og på den anden side som
var inde på som parti som minister går ind og laver stopprøver sprogprøver som i den grad skiller børnene ad i
noget som de her sprogprøver gør så er det da at gå ind og sige
hvordan i alverden kan det styrke fællesskabet så jeg synes at argumentationen fra ministerens side
stringent i forhold til det som det her
hvorfor er det egentlig at man kan vælge at ens barn skal starte i
det er et rigtig rigtig godt spørgsmål så tak for det men jeg synes at
til at minde os alle sammen om hvad det egentlig er vi taler
mennesker som mange af os herinde har nogle af små eller store og som ved hvad det betyder for et barn at trives i sin skole
fordi de simpelt hen ikke bryder sig om at gå i skole de kan ikke lide det
bare ikke modne nok
at give de børn de bedste forudsætninger for en god skolegang det handler ikke om ideologier og frihed og fællesskab og atomiserede skolevæsener
den her debat på det niveau hvor den hører til det er så konkret at det eneste
når der er nogle bekymringer enten
lærere eller forældre som giver anledning
at der bliver startet en en debat om det enkelte barn i
hos forældrene i ppr for den sags skyld eller i den kommende skole
selvfølgelig nødvendige dialog der jo skal være med alle de her fagpersoner siger til forældrene det her er vores anbefaling
det men det betyder bare at man som forældre hvis man virkelig
hvis forvaltningen ikke er enig
sige det vil vi altså gerne alligevel og hvem i alverden tager skade af at starte et år senere i skole så det her handler ikke om at man ikke vil fællesskabet det her handler om at vi faktisk gerne vil give de børn
debatten om hvorvidt man som et parti der står uden for en forligskreds kan
beslutningsforslag for eksempel på folkeskoleområdet hvor der
elementer på det område som man er uenig i så tilslutter man sig forligskredsen fordi den eneste måde man kan løfte og rejse debatter
et emne som det her og hvis ikke man tilslutter sig forligskredsen så må man ikke rejse
stille spørgsmål i folketinget ikke komme med et forslag i folketinget til at vi måske kunne gøre det her på en anden måde hvis vi taler om grader af demokrati er
stille sig selv spørgsmålet om
tiltrådte en regering men jeg mindes da ikke at liberal alliance inden
blandt andet de nationale test
hvad man kan kalde god eller dårlig formalia i forhold til
jeg tror jeg vil stoppe her
udtrykt en vilje til at vi arbejder videre med det her vi vil gerne prøve at komme i mål vi kan gøre det på mange måder men vi
det kan godt være som herre jakob sølvhøj sagde at vi skal om på den
mig at spørge ministeren hvad er den faglige begrundelse for at man ikke i samme hug fjerner omprioriteringsbidraget på de øvrige ungdomsuddannelser hvorfor er der forskel
sytten som en konsekvens af omprioriteringsbidraget
forskningsminister i forhold til kvaliteten i undervisningen altså hvordan er det egentlig vi styrker danmarks undervisningskvaliteter jeg tænker at med ministerens egen baggrund er ministeren så ikke enig med mig i at noget af det