syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
man kan jo ikke slutte af at man kan udveksle oplysninger myndigheder imellem uden nødvendigvis at indhente et samtykke fra den pågældende at
skal tale med den pågældende den slutning kan man altså ikke drage men at myndighederne skal
ligesom man kan i ssp samarbejdet og derfor synes jeg det er rigtigt at vi gennemfører den hjemmel
kriminalforsorgen skal samarbejde om at sikre den pågældende den bedst mulige start i livet efter et
må de pågældende myndigheder også i det forløb kunne udveksle informationer om den pågældende som de hver for sig
er da meget tænkeligt at de pågældende ofte hvis man indhentede en samtykkeerklæring ville give den
kan lave sådan en effektiv indsats medmindre
den pågældende giver et sådant samtykke
situationer hvor det fordi det måske
er personer som det kan være svært at samarbejde med i den
uden at afsløre noget om nogen personer kan finde frem
af lovforslaget og jeg regner med at det er fordi netop man har forstået lovforslaget at man er så positiv
er jeg glad for jeg kan godt se at lovforslaget måske kan virke noget teknisk og det er det jo sådan set også
hele tiden bestræbe os på at skrive lovforslag på en sådan måde at de er
der ligger jo så bag al den teknik en reel problemstilling nemlig hvem det er der skal afholde
det heller ikke rimeligt at retsafgiften i sager om lejemål skal afhænge af om lejemålet er omfattet af den ene eller den anden lejelov hertil kommer at når vi i dag ser på de tidligere ændringer af retsafgiftsloven i to tusind og fire og
vi sige at de opståede forskelle ikke har været tilsigtede der er simpelt hen tale om nogle tekniske
er fordi vi her i foråret fik to afgørelser fra østre landsret som for første gang viste at der var opstået de omtalte utilsigtede huller i
derudover har vi så benyttet lovforslaget til at få gennemført nogle nødvendige konsekvensændringer af retsafgiftsloven som følge af anden lovgivning og den del af
jeg skal sige en god debat men i hvert fald for opbakningen for meget debat fik vi jo ikke ud af det
hækkerup at fru karen hækkerup gjorde hvad hun kunne for at finde jeg tror et hår i suppen var det udtryk der blev brugt
er da glad for at der i hvert fald ikke var nogen hår i suppen
implementeret det tredje kørekortdirektiv
der vil også efterfølgende skulle laves nogle forskellige administrative
gyldighedstid på kørekortet nødvendiggør altså som man kan se at der bliver lavet nogle enkelte ændringer af færdselsloven
altså de ændringer som er temaet for lovforslaget her direktivets formål med at indføre sådan en begrænset gyldighedsperiode på kørekort er jo navnlig
at reducere mulighederne for at forfalske kørekort og samtidig sikre borgernes frie bevægelighed
harmonisering af gyldighedstiden for kørekort i de forskellige
også kun kan være enig i de øvrige formål der er i forslaget om at forbedre færdselssikkerheden man kan naturligvis diskutere om det er et meget stort problem
ikke umiddelbart indtryk af at det sådan set er i danmark men vi ser jo
andre lande i eu hvor problemet er mere fremherskende men der er jo
hensyn til hvornår man er omfattet
borgerne både i forbindelse med lovændringen og de ændringer
ikke bliver pålagt nogle unødvendige byrder som følge af reglerne
også baggrunden for at der med lovforslaget er lagt op til
under halvfjerds år ikke sker oftere end højst nødvendigt efter direktivet jeg jeg har noteret mig de bemærkninger der har været til
forslaget i øvrigt herre karsten nonbo fremhævede at det var vigtigt at sikre at gebyret svarer til omkostningerne og at aldersgrænserne svarer til de andre
på den anden side heller ikke for lavt det skal ligge dér hvor
helbred altså at fornyelsen af kørekort skal ske oftere
for flere år siden under et europaudvalgsmøde hvor herre flemming møller hansen som daværende trafikminister kommenterede
kan ikke historikken nærmere i øvrigt om
baggrunden for mandatgivningen men jeg mener at det
begrænsning at der ikke rørtes ved de velerhvervede rettigheder som borgerne havde altså rettigheden til at køre bil når man først har fået sit kørekort bliver der jo ikke ændret ved
ændringerne her som følge af direktivet det er kun sådan at det er havde nær sagt papiret der skal udskiftes men den grundlæggende rettighed bliver der jo ikke rørt ved det var regeringen som jeg erindrer det
optaget af på det tidspunkt hvor mandatet blev
lone dybkjær stiller så et interessant spørgsmål nemlig er de halvfjerds år fortsat berettiget
sige at det er de bestemt ikke for fru lone dybkjærs vedkommende
vi sagt ni og tres år siger vi en og halvfjerds år ja man kan selvfølgelig diskutere en aldersgrænse som den her
i regeringen fundet anledning til at ændre
halvfjerds års grænsen ved denne lejlighed
får demenssygdomme som ikke rigtig erkender det
kan være til fare for trafikken og så videre
en gang takke for en positiv behandling og
jo er en genfremsættelse af et tilsvarende lovforslag fra sidste samling igen er blevet positivt modtaget forslaget indebærer jo at reglerne om legemsindgreb i den færøske retsplejelov bliver ajourført i overensstemmelse med reglerne i den danske
legemsindgreb på færøerne både vil være til gavn for de færøske borgeres retssikkerhed
af væsentlig betydning for politiets muligheder for at efterforske forbrydelser og bekæmpe kriminalitet
under udvalgsbehandlingen afvente en udtalelse fra færøerne og det respekterer jeg naturligvis men
men der har været en uenighed om fortolkningen af de regler der består med hensyn til på hvilken måde og i hvilken grad der skal høres ved besættelse af ledige stillinger men det er der så
debat her i dag om vores forslag til lov om hold af slagtekalkuner og også for en god modtagelse af
haft ordet for første gang her i dag
det her lovforslag får vi jo for første gang en samlet regulering der retter sig særlig mod slagtekalkuners
hemmelighed at den arbejdsgruppe der har været nedsat har været noget
der er ikke har udvalget lagt vægt på forskning på området der påviser
sådan nogle belægningsgrader som er foreslået skulle være skadelige for kalkunerne navnlig i lyset af at der ikke er
frem til at vi får lejlighed til at vende der
om forholdene og det er jo vigtigt
spørgsmålet om adgang til vand for de økologiske kalkuner andre har været inde på andre
var også inde på for eksempel spørgsmålet om de økologiske
også været rejst spørgsmål om kontrol
belyst i forbindelse med udvalgsarbejdet så tak for en positiv behandling ser frem til et konstruktivt
forholdene for de økologiske slagtekalkuner i forbindelse med udvalgsarbejdet herre rené christensen
i forhold til økologiske svin hvor den diskussion jo har verseret nogen tid
her men som sagt synes vi skal få det undersøgt nærmere
et meget vigtigt landbrugserhverv som tjener mange penge hjem til danmark
det hensyn skal vi jo også tage i betragtning når vi lovgiver på det her område
der ikke foreligger noget noget forskningsmæssigt der påviser at den belægningsgrad vi lægger op til skulle have skadelige virkninger
for det vil have negative konkurrencemæssige effekter
ikke kun af hensyn til
også af hensyn til kalkunerne for der er altså ikke
skadevirkninger med den belægningsgrad som vi lægger op til her
givet udtryk for det må være fordi herre christian h hansen mener at kunne appellere til nogle vælgere der lytter til
et afbalanceret hensyn både til dyrevelfærden og selvfølgelig også til landbrugets indtjening det kan så være at herre christian h hansen er fuldstændig ligeglad med
at dansk landbrug kan tjene penge og være konkurrencedygtigt men det er klart
vi laver netop regler som dem her
ønsker at værne om dyrenes velfærd
det er meget vigtigt og har en meget høj prioritet men da der ikke er nogen
resultater der påviser at den belægningsgrad vi opererer med her skulle være negativ i
siden to tusind og et sidste år blev det lavet om sådan
baggrund men også med ekstremistisk baggrund
man indsamler tallene med henblik på at få fat i det mørketal som man vel nok havde en formodning om
det er formentlig det
sket så voldsom en stigning i antallet af den type forbrydelser men at det
så jeg tror at det i høj grad er den bredere tilgang det er ikke kun racisme det er ekstremistiske holdninger der nu er fundament for statistikken og at den bliver indsamlet på en måde så vi
flere der anmelder den slags forbrydelser fordi man er blevet mere opmærksom på
af folks orientering seksuelt politisk eller folks
at gerningen har baggrund i andres etniske oprindelse tro seksuel orientering eller
synes jeg i hvert fald skal benyttes jeg har kendskab til en gennemgang af hvor meget den blev benyttet tilbage i
i ti tilfælde når vi ser på hvor mange tilfælde der er registreret i
så siger det mig at der nok kunne være en større opmærksomhed
bestemmelse i straffeloven
type forbrydelse for det er fuldstændig uacceptabelt
aktivt når der er mulighed for det
få en skærpet straf på det grundlag så det agter jeg altså at bede rigsadvokaten om at sikre sig at man er opmærksom på og
et års tid vil få lejlighed til at evaluere anklagemyndighedens
er noget rigspolitichefen selv må skønne
at vi skal afvente før vi
at der ikke foregår ulovligheder i forbindelse med overvågning af danske borgere
ulovligt eller odiøst i at en ambassade foretager
når det er sagt skal vi selvfølgelig være
på om der skulle være nogle ambassader den amerikanske som diskussionen går på her eller andre som ikke overholder dansk lovgivning
overvågning som finder sted af sikkerhedsmæssige grunde på området omkring ambassaden er
overvågningsaktivitet og at de holder sig inden for de rammer
er noget der giver os anledning til at mistænke amerikanerne for ikke at overholde
at skulle vi blive opmærksomme på at der er grund til mistanke om at man ikke overholder reglerne eller vi bliver opmærksomme på overtrædelse
naturligvis skride ind over for det det er klart alle også ambassader i danmark
allierede og venner som vi arbejder sammen med
hvis danmark udvikler sig til og det er åbenbart det der vil ske hvis socialistisk folkeparti
at være en nation og en regering
de allernærmeste allierede og venner vi har
at sikre os mod terrorisme og skabe sikkerhed for vores borgere og for alle
på at der er begået en fejl for flere år siden til at der generelt skulle være et problem
overholdelse af dansk lovgivning i dag men det er det som fru karina
rygter i aviserne og det synes jeg er stærkt angribeligt
i den grad skal arbejde for sikkerhed på vores egne ambassader rundtomkring i verden hvor vores egne ambassader rundtomkring i verden skal sørge for at der
vi selv gør lige præcis de ting som amerikanerne gør sørger for at der er folk der
indeholder jo indberetninger fra amerikanske diplomatiske missioner om mistænkelige aktiviteter
det gør det altså muligt for amerikanske myndigheder
til hvad der måtte være af fjendtlig overvågning som er rettet mod amerikanske repræsentationer og deres medarbejdere
mon ikke der vil være stor forståelse for at usa nægter en person indrejse hvis der er oplysninger som peger på en betydelig grad af risiko for at den pågældende vil begå
vil forhindre amerikanerne i at gøre det vi også selv gerne vil kunne gøre
indrejse i danmark naturligvis skal der være mulighed for at vi kan beskytte vores lands sikkerhed og interesser på den måde
er den eneste konsekvens af det standpunkt at det skal vi danskere heller ikke
som de har mistanke om
terrorvirksomhed i usa
som vi arbejder sammen med for at sikre os mod terrortrusler med hensyn til
har jakob scharf jo fuldstændig ret i
lov til at indsamle informationer om det i det pågældende land og videresende dem til danmark så vi kunne arbejde med den problemstilling
de bevogtningsopgaver og overvågningsopgaver for skal danmark
helt uden nogen grund vi kan slet ikke påvise
for det må danmark ikke gøre
nogle synspunkter vinder indpas i en fremtidig regering som socialistisk folkeparti indgår i
og for sikkerheden for danske repræsentationer i udlandet
det er jo et program som jeg ved ikke om det er alle steder
og sige nu forbyder vi usa at have det program i danmark selv om det kører alle mulige andre steder og selv om vi ikke kan se er noget grundlag for at mene at det er ulovligt og i øvrigt
som vi gør i forhold til danske ambassader i andre lande altså
også for at der er folk ude på gaden og ikke kun inde i ambassaden som holder øje med hvad der sker omkring vores ambassade vi kan da også finde på at holde øje med vores bygninger rundt omkring i udlandet fra bygninger måske
har overblik over hvordan trusselsbilledet eventuelt måtte udvikle sig skulle vi så også acceptere at det måtte vi ikke andre steder eller er det bare sådan
pets side i forhold til usa at optagelse af foto lyd og film uden for ambassadens område
ske i overensstemmelse med relevante danske regler herunder om tv overvågning
senere fremgår det meget tydeligt af redegørelsen at den amerikanske ambassade på mødet har bekræftet denne fælles forståelse af rammerne for overvågningen og beskyttelsen af ambassaden det kan da ikke siges
fotografere på offentlige steder her i landet lad os tage en demonstration der kunne det måske være at tv avisen eller tv to nyhederne stod og filmede at
man ser dem på skærmen der er måske pressefotografer til stede der tager billeder de billeder kan man sidde på alle mulige ambassader
og registrere og gøre ting og sager ved
er medarbejdere på ambassaden som tager billeder
det at hvorfor skulle de dog gøre det og så videre det kan man fint tage en mere politisk eller moralsk eller etisk diskussion om det har bare ikke noget at gøre med jura og det er juraen som er udgangspunktet for den her diskussion eller det her spørgsmål
og der mener jeg ikke at der er noget ulovligt i
vi vil ikke acceptere at fremmede magter driver ulovlig spionagevirksomhed i danmark men det er jo netop ikke det vi taler om her
det skal vi da samarbejde med usa og alle andre gode allierede om at hjælpe hinanden med
være glade for at amerikanerne også gør deres her i københavn for at sikre det
så bliver sendt rundt til alle mulige diktaturstater
overvågningsaktivitet og amerikanerne har bekræftet
og at de følger de regler så hører jeg godt at fru line barfod siger jamen altså
jo ikke bare lade det stå til troende vi må jo kontrollere om det er rigtigt jamen så skal vi også kontrollere alle mulige andre ambassader her i landet hvorfor i alverden skulle vi lige pludselig begynde at lave særlige kontrolforanstaltninger over for amerikanerne
lave kontrolforanstaltninger af lignende art over for alle mulige andre
laver kontrolforanstaltninger overalt her i landet at når vi har en lov
vi også kontrolforanstaltninger det helt almindelige er jo at vi har nogle love her i landet og så forventer vi at folk overholder dem hvis vi så får mistanke om at de ikke overholder
slår vi til men vi kontrollerer jo ikke at alle virksomheder og alle borgere
overholder alle landets love hver eneste dag
her lejlighed hvorfra der foregår overvågning
helt naturligt altså man har bedre overblik ovre fra den anden side af gaden
foretage en bevogtning af ambassaden ved også
har måske en anden måde at indrette sig på men jeg tror der er mange ambassader som på en eller anden måde har indrettet sig med noget bevogtning og sikkerhed omkring deres ambassade det er jo desværre nødvendigt i disse tider
så skulle vi også lave kontrolforanstaltninger over for alle de mange andre som har en eller anden form for bevogtning af deres ambassader altså konsekvenserne ville da være helt uoverskuelige det ville
danske ambassader rundtomkring i verden som har lignende
skulle lade sig underkaste kontrolforanstaltninger af de pågældende landes myndigheder
set ikke er grund til at tro at vi gør noget ulovligt
viser sig en enighed i folketinget om at forbedre politiets muligheder for at opspore skjult udbytte og andre aktiver hos dømte dømte for det er jo vigtigt at vi sikrer at der sker en effektiv fuldbyrdelse af
det er et afgørende led i vores indsats mod kriminalitet
alle muligheder for at få det konfiskeret
for at få økonomisk vinding bliver så lille som overhovedet muligt og der tror jeg vi tager et vigtigt skridt i den retning med vedtagelsen af det her lovforslag
altså bliver pålagt at skulle betale til dækning af krav for eksempel erstatning sagsomkostninger og bøder ikke bare bagefter kan leve over
for myndighederne er muligt at opspore de aktiver som personen har så man altså kan få betalt de her erstatninger bøder omkostninger og så videre
forslaget lægges der altså op til at give politiet
og andet efter domfældelse for eksempel i sager om større økonomisk kriminalitet
så er der også et element som handler om hemmelig beslaglæggelse i forbindelse med hemmelige ransagninger efter de regler vi har i dag
kan der i visse tilfælde hvor det er af afgørende betydning for efterforskningen foretages en ransagning uden at den mistænkte eller andre bliver gjort bekendt med den pågældende ransagning altså en såkaldt hemmelig ransagning
foreslås det at der indføres en udtrykkelig hjemmel til at foretage en hemmelig beslaglæggelse i forbindelse med en hemmelig
formålet med det er simpelt hen at imødegå en eventuel risiko for en utilsigtet offentliggørelse af navnene på advokater som bliver beskikket i visse sager om indgreb i meddelelseshemmeligheden
lovforslaget berører altså ikke de gældende regler i retsplejeloven om hvornår forsvarerens og sigtedes ret til aktindsigt kan begrænses men indebærer alene at der bliver en særskilt kreds af advokater til varetagelse af disse
jeg noterer mig de bemærkninger der er kommet både fra det radikale venstre
det synes jeg så at vi skal drøfte nærmere under udvalgsarbejdet
som før hvis man vedtager lovforslaget men det er alene det at man altså har en særlig kreds af advokater der bliver beskikket netop til det for at undgå risikoen for at disses navne kommer frem sådan som jeg lige har redegjort for
villig til at drøfte det nærmere under udvalgsarbejdet for at få
jeg gerne takke for en god debat og jeg ser frem til en velvillig behandling af lovforslaget under udvalgsarbejdet
mener at der bør skrides hårdt ind over for personer der begår voldelige overgreb på dyr og herunder også mod dyr der er trænet til at bistå politiet i bestræbelserne på at sikre lov og orden i vores samfund
det afgørende er efter min opfattelse at gerningsmanden i alle tilfælde får en passende straf
det er er desuden vigtigt at den skadelidte får økonomisk erstatning for det tab der er lidt
vende tilbage til lige om lidt men det er min klare opfattelse at de regler der gælder i sager om drab med videre på politihunde og lignende er fuldt tilstrækkelige for at sikre den straf
blev der netop rejst tiltale efter bestemmelsen om groft
og dræbt politihunden blev af retten idømt seks års fængsel for blandt andet groft røveri trusler mod politiet og groft hærværk
de detaljerede regler som vi har for aflivning af dyr og som skal sikre at aflivning af dyr sker på en dyrevelfærdsmæssig forsvarlig måde selv om det altså
set godt forstå man umiddelbart
drab med videre på dyr som udgangspunkt bliver straffet efter reglerne om
dyreværnsreglerne sikrer at dyr også juridisk set behandles som levende væsener og ikke kun som ting
for at illustrere det sammenspil mellem reglerne
jeg henvise til en konkret sag fra nitten fem og halvfems her var en mand tiltalt for at have druknet en politihund i et forsøg på at undgå anholdelse efter undvigelse fra et fængsel manden blev under straffesagen både kendt skyldig i overtrædelse
om groft hærværk i straffelovens § to
blev tilkendt femogfyrretusind kroner i erstatning for sit tab erstatningen blev fastsat ud fra en ganske grundig opgørelse af hundens værdi
det bringer mig til det næste punkt i beslutningsforslaget nemlig forslaget om at der i sager om drab på politihunde og lignende
kunne udfylde den funktion som de har i tjenesten
avlshunde og kan også i den forbindelse have en særlig værdi
sådan en indskærpelse fra rigsadvokatens side mener jeg
der ikke er behov for at indføre særlige bestemmelser vedrørende drab med videre på hunde og andre dyr der anvendes i politiets og forsvarets tjeneste
beskrevet i beslutningsforslaget regeringen kan altså med andre ord ikke
måden hvorpå man skal
så på dyrene som nogens ejendom og hvis de
der blev det betragtet sådan at dyr
i straffeloven men også er bestemmelser der sikrer at det bliver straffet
diskussion som fru marlene harpsøe rejste om
men at lave en ny bestemmelse i straffeloven ændrer ikke ved den straf
det kan måske også føre til andre vanskelige grænsedragninger hvis man siger at der en særlig regel for tjenestedyr i funktion hvad så med tjenestedyr der ikke er i funktion og sådan kunne man blive ved så jeg synes sådan set at vi har indrettet os tilfredsstillende
tilstand i danmark
det kunne være for præcise temaer vi skal drøfte
er nyttigt og rigtigt at vi får lejlighed til at tage sådan en debat med hinanden her i folketinget selv om vi jo nok er enige om at ytringsfriheden
det er af central betydning i et demokrati som det danske
ud på at give en status for ytringsfrihedens tilstand i danmark og
og som det tredje en redegørelse for hvordan regeringen fremadrettet vil sikre at borgerne kan nyde godt af en udstrakt grad af personlig frihed
så skal vi vel også minde hinanden
en selvfølge der er alt for mange steder i verden
efter disse mere overordnede betragtninger om ytringsfriheden
vil jeg så vende mig til forespørgslens første led som jo er er en status for ytringsfrihedens tilstand i danmark
er det nu mit klare indtryk at ytringsfriheden egentlig har det godt i danmark det er en fast forankret del af den danske kultur at man frit kan udtrykke sine tanker og holdninger
og pointere i den her sammenhæng at alle har et samfundsmæssigt ansvar ja man kunne kalde det et borgeransvar for at ytringsfriheden bliver brugt men det er altså også min oplevelse at det bliver den flittigt endda
det fører mig så til nummer to led i forespørgslen nemlig ytringsfrihedens udvikling under den borgerlige regering for at belyse den udvikling
udgangspunkt i de tiltag som regeringen har taget siden to tusind og et for at understøtte ytringsfriheden som det vil fremgå
om strafudmåling for forbrydelser begået med baggrund i den forurettedes lovlige ytringer i den offentlige debat forslaget blev vedtaget af folketinget og indebar at det kom til at fremgå udtrykkeligt af straffeloven
straffens fastsættelse i almindelighed skal anses for at være en skærpende omstændighed hvis gerningen er begået på grund af den forurettedes lovlige ytringer i den offentlige debat
som man kan nævne er at regeringen i to tusind og otte gennemførte to lovændringer om den såkaldte fribyordning for forfulgte
for undervisningsministeriets område kan det nævnes at der er sket en styrkelse af demokratiundervisningen på flere niveauer i
er gennemført ved en revision af folkeskolens læreplaner i to tusind og ni og i forbindelse med handlingsplanen en fælles og tryg fremtid den såkaldte antiradikaliseringsplan fra to tusind og ni
ligebehandling og respekt for den enkelte en handlingsplan der har til formål at bekæmpe forskelsbehandling på baggrund af etnisk oprindelse og fremme
initiativer inden for seks hovedområder og et af indsatsområderne er netop at sikre større kendskab til grundlæggende demokratiske værdier og rettigheder
som vil kunne intimidere borgerne og dermed virke til at de kan opleve deres ytringsfrihed eller deres personlige frihed som begrænset
stødt af andres ytringer øget det kan skabe et stigende pres på ytringsfriheden og det så vi blandt andet under tegningsagen hvor regeringen stod vagt om ytringsfriheden
et andet eksempel på at ytringsfriheden kan komme under pres fra udlandet
er den såkaldte injurieturisme folketinget og medierne har udvist en helt forståelig interesse for det forhold
kan gøre det attraktivt at sagsøge danske medier i england for udtalelser som er gengivet i danske medier
også i spørgsmålet om injurieturisme gør regeringen sit til at værne om ytringsfriheden jeg har kontaktet den relevante eu kommissær og gjort opmærksom på problemet med injurieturisme
til både den tidligere og den nuværende britiske justitsminister om problemet og jeg vil senere i år orientere folketinget om status for de initiativer
når det så gælder forespørgslens
hvordan regeringen fremadrettet
jeg funderet lidt over hvad spørgerne mon sigter til
hensynet til statens sikkerhed der kan nødvendiggøre en vis tavshedspligt
det er helt afgørende at finde den rette balance mellem hensynet til ytringsfriheden
andre tungtvejende modhensyn og det er vel helt selvfølgeligt at det kan give anledning til mange diskussioner om der så i lovgivningen er fundet
alliance mig bekendt går ind for at afskaffe eller i hvert fald justere racismeparagraffen og blasfemiparagraffen
jeg knytte nogle bemærkninger særlig til de to
simon emil ammitzbøll efterlyste i indledningen til debatten her om straffelovens § to hundrede og seks og tres b
den kriminaliserer ytringer som truer forhåner eller nedværdiger en gruppe af personer på grund af for eksempel deres race hudfarve eller seksuelle orientering efter bestemmelsen
er det en betingelse at ytringen fremsættes offentligt
til udbredelse i en videre kreds allerede i forbindelse med indførelsen af bestemmelsen i nitten
en og halvfjerds var man meget opmærksom på at bestemmelsen ikke måtte udgøre en unødvendig
indskrænkning i ytringsfriheden hensynet til ytringsfriheden varetages også i praksis af domstolene som jo i flere tilfælde har fastslået at gerningsindholdet i § to
for at diskutere hvordan vi bedst sikrer at der også på dette punkt bliver taget hånd om ytringsfriheden
særlig med hensyn til blasfemiparagraffen
oplyse at dansk folkeparti i folketingsåret to tusind og syv til
udtalelse om de juridiske konsekvenser af en ophævelse af straffelovens §
jeg synes det har været
god en interessant og også en lang debat vi har haft i dag om ytringsfrihed men jeg vil godt holde fast ved
startede med at sige nemlig at jeg synes det er et rigtig godt initiativ for det er jo egentlig meget fornuftigt at vi i folketinget får lejlighed til at diskutere noget så vigtigt som ytringsfriheden
jeg havde jo lejlighed til for nogle timer siden da debatten startede at
mit indlæg men bare komme med et par enkelte betragtninger
racismeparagraf § to hundrede og seks og tres b i
jeg undrer mig bare i mit stille sind over
det er jo i virkeligheden dybest set også et spørgsmål om at beskytte de pågældende gruppers personlige frihed at at vi har den bestemmelse dertil kommer så som flere også har
ophæve bestemmelsen så dels er det en udmærket bestemmelse at have til beskyttelse af disse grupper
er det også sådan at vi internationalt er forpligtet til at opretholde
som jeg ikke har hørt før nemlig at racismeparagraffen som den jo populært kaldes skulle have en social skævhed fordi man måtte forstå at
emil ammitzbøll har den opfattelse at de kloge og de smarte er i stand til at formulere sig sådan så de undgår at blive dømt efter den mens det er dem som ikke er helt så kloge og smarte som så bliver fanget af
hvem der er blevet dømt for overtrædelse af racismeparagraffen igennem årene så synes jeg nu ikke man kan man kan sige at det
er folk som ikke er kloge og smarte der er såmænd mange kloge og smarte folk der er blevet dømt efter den bestemmelse
i de sidste seks år to og tyve personer der er blevet dømt efter bestemmelsen
simon emil ammitzbøll i er at det er lidt underligt at man ikke længere må have lov til
i hvert fald købe og sælge
emil ammitzbøll har med ikke er den originale version af tintin i congo den
ammitzbøll det var fru karen
det nævnte jeg også i mit indlæg og det er rigtigt men straffelovrådet har simpelt hen været bebyrdet med rigtig mange opgaver
drøfte arbejdsprogrammet for straffelovrådet med medlemmerne af rådet og de har mange meget omfattende opgaver som vi
to hundrede og seks og tres b straffer
holdninger ikke handlinger det helt præcise er vel at man straffer nogle ytringer det er ytringen
hvad en ytring nærmest kan kategoriseres som jeg vil nu mene at en ytring er en slags handling men det er
at der er dem der vil knægte vores ytringsfrihed der er dem der mener at vi i dette land ikke skal have den ytringsfrihed
der så vi jo hvilke angreb og trusler der blev rettet mod danmark fordi en avis altså havde tilladt sig at benytte sig af sin redaktionelle frihed
jesper langballe kritiserer både uffe ellemann jensen og jeg tror det var bent melchior
godt gå ind for ytringsfrihed og samtidig synes at man ikke kan lide tegningerne der er jo ikke noget modsigende i det ligesom man kan have ytringsfrihed
tegne tegningerne eller godt kunne lide tegningerne
jo også bruge sin ytringsfrihed til at sige at man ikke bryder sig om tegningerne men samtidig sige
jeg tror at det var sådan uden at jeg i øvrigt skal tale på deres vegne
dagens debat som jeg som sagt synes har været rigtig god
at det er nogen os helt uvedkommende der kommer udefra og bestemmer hvad vi skal mene eller hvilke regler vi skal have i danmark det er jo en fn konvention danmark frivilligt
har tilsluttet sig
selv en del af eu og er selv med til at træffe de beslutninger
forenede nationer hvor landene
og nå frem til enighed om konventioner som man så kan tilslutte sig og indordne sig under for at have en vis international retsorden
tilpassede os den i nitten en og halvfjerds og jeg kan godt garantere for at det havde gadaffi ikke meget indflydelse på
om at fremsætte udtalelser eller andre meddelelser hvormed man truer forhåner eller nedværdiger nogen og så
ikke en handling at have en holdning så kan man give udtryk for sin holdning man kan ytre sig
kategoriserer jeg ytringer i gruppen af handlinger men det er selvfølgelig en diskussion om ord og jeg ved ikke om det egentlig gør nogen forskel det afgørende er
egentlig synes det er ganske fornuftigt at vi har denne beskyttelse af disse grupper i denne bestemmelse og jeg mener ikke at den på nogen måde lægger alvorligt beslag på vores ytringsfrihed i danmark jeg mener vi har fuld frihed til at sige vores mening i danmark
meget afgrænset kreds af ytringer som denne bestemmelse udelukker
ved fortolkninger skal udfylde de lovbestemmelser som vi har fastlagt men det fremgår jo klart af forarbejderne
må være ytringer af en vis grovhed før man kan dømme nogen efter det og det er jo også
domstolene holder sig efterretteligt vi har jo netop domstolene til at sikre
der afgør om man falder inden for eller uden for den her bestemmelse det er landets domstole og der kan man jo altså anke til en yderligere retsinstans
afgøre hvordan loven skal fortolkes og om en udtalelse
fik den følgende formulering den der ved udspredelse af falske rygter eller beskyldninger forfølger eller ophidser til had mod en gruppe af den danske befolkning på grund af tro afstamning eller statsborgerforhold straffes med
omstændigheder med bøde så stod der lidt mere om at hvis rygterne var fremsat i trykt skrift
blev spurgt lidt til hvilke bøger det står i det fremgår altså af jurist og økonomforbundets kommenterede straffelov
kommenteret af nogle af landets fremmeste
og de skriver her § to hundrede og seks og tres b blev indføjet
så det er helt klart at det blev den så blev den ændret og det har herre jesper langballe jo fuldstændig ret
der fik den så den nuværende udformning den konvention kunne man naturligvis ikke
at det der så i øvrigt fremgår af den kommenterede straffelov
§ to hundrede og seks og tres b blev indføjet i straffeloven i nitten ni og tredive
fra parlamentets behandling af den dengang
ændredes forslagets tro afstamning eller kald til tro afstamning eller statsborgerforhold
eventuelt ved udvalgsspørgsmål eller lignende sådan en nærmere motivfortolkning
at indføre reglerne det er korrekt
den der ved udbredelse af falske rygter eller beskyldninger forfølger eller ophidser til had mod en gruppe af den danske befolkning på grund af tro afstamning eller statsborgerforhold det er sådan det er formuleret
at det er den almindelige opfattelse at det er den bestemmelse der så blev ændret og det var det altså til den nuværende § to og seks og tres b i nitten en og halvfjerds dog med en lidt anden udformning
man skulle tilpasse sig fns konvention
efter beslutningsforslaget skal regeringen i indeværende folketingssamling fremsætte et lovforslag om at cyklister i alderen nul
indebærer altså at politiet skal kunne stoppe cyklister under femten år som ikke kører med cykelhjelm men barnet skal ikke pålægges nogen sanktion
beslutningsforslag nummer b fem og halvtreds som blev behandlet i sidste folketingssamling og beslutningsforslag
hundrede og to og tredive som blev behandlet i folketingsåret to tusind og otte
i de to tidligere beslutningsforslag var
om at påbyde brug af cykelhjelm dog alene rettet mod børn under tolv år og nu er det
femten år så en vis udvikling af forslaget er der dog sket undervejs som begrundelse for beslutningsforslaget har man
side henvist til at danmark er det land i skandinavien med den laveste andel af cykelhjelmsbrugere og at der i to tusind og syv var fire og tyve trafikdræbte børn under femten år
har også gjort gældende at et lignende påbud i sverige har medført en stigning i
af cykelhjelm fra fyrre til tres procent for børn under femten år jeg kan vist godt tillade mig at konkludere at der i det store og hele er tale om en gentagelse af de argumenter som lå bag de to
jeg vil henholde mig til det som min forgænger sagde under førstebehandlingen
senest den seksogtyvende januar i år
så mange cyklister som muligt
cykelhjelm ikke er vejen frem regeringen har ikke ændret sin holdning om at der er god grund til at frygte at en hel del
være meget uheldigt hvis vi med sådan et forbud foranlediger at nogle tager tager bilen eller bussen i stedet for at tage cyklen ved behandlingerne af de to tidligere beslutningsforslag
at et påbud rettet mod børn under tolv år efter rådet for sikker trafiks vurdering vil kunne gøre det vanskeligt at fastholde brugen af cykelhjelm når børnene når over den aldersgrænse som nævnt
det nye beslutningsforslag jo lidt mere vidtgående end de to tidligere da det altså ikke
retter sig mod børn under tolv år men også mod børn på tolv til fjorten år jeg kan ikke af bemærkningerne til forslaget se hvad begrundelsen er for udvidelsen af aldersgruppen men som jeg ser
ændrer det ikke noget på selve vurderingen et aldersbegrænset påbud vil uanset om aldersgrænsen er tolv år femten år signalere
sådan at så bliver det legitimt at lægge hjelmen væk
op over aldersgrænsen
være et meget uheldigt signal at sende hvis man fulgte det her
og faktisk er det ifølge rådet for sikker trafik navnlig ældre mennesker over fem og tres år der har fordel af at benytte
det hænger sammen med at skaderne ved selv simple faldulykker ofte har alvorlige konsekvenser for ældre det betyder ikke at børn ikke skal bruge hjelmen det skal de naturligvis
som min forgænger redegjorde for under førstebehandlingen i januar i år
rådet for sikker trafik gennemført en undersøgelse
cyklister over fem og tres år og det fremgår
som angiveligt skulle vise at firs procent af danskerne ønsker at det skal være lovpligtigt at bruge cykelhjelm så vidt jeg har forstået angik den pågældende meningsmåling spørgsmålet om cykelhjelm for børn under tolv år altså ikke
alle aldersgrupper men det er da ganske interessant at hvis firs procent af den voksne befolkning går ind for at børn skal bruge
så spørge sig selv hvorfor de samme firs procent
voksne ikke selv tager hjelmen på
optræder som gode rollemodeller for børnene
rollemodelaspektet er jo vigtigt
i hvert fald ikke uforstående over for den fjorten årige som spørger sine forældre hvorfor skal jeg køre med cykelhjelm når i ikke selv
børn under femten år giver man altså børnene en ny begrundelse for at lægge hjelmen fra sig når de fylder
for beslutningsforslaget bliver det også anført at fire og tyve børn under femten år
for god ordens skyld skal jeg gøre opmærksom på at det tal altså omfatter det samlede antal trafikdræbte børn under femten år i to tusind og syv
som cyklister og fodgængere og så videre min forgænger redegjorde ved behandlingerne af de to tidligere beslutningsforslag for hvorfor det tal selvfølgelig ikke kan bruges som et argument for at påbyde brug
af vejdirektoratets statistiske oplysninger at hovedtraumer ikke er den mest almindelige årsag til alvorlige skader på cyklister under femten år tværtimod viser oplysningerne fra både
at alvorlige arm og benskader er hyppigere forekommende end alvorlige hovedskader
blandt andet derfor er det regeringens opfattelse at et påbud som foreslået simpelt hen savner et empirisk belæg i
faktisk generelt er steget uden at vi bruger påbud
på en række skoleveje som viste at andelen af seks ni årige
nu er der så gennemført en ny
opgjort men jeg har dog fået oplyst at tællingen viser et rigtig positivt resultat for alle aldersgrupper også
i andelen af cyklister der bruger hjelm men det kan vi vide mere om når den optælling er gjort helt
rådets vurdering at hvis man sammenligner brugen af cykelhjelm i danmark
lige så god her i landet som i de lande
så mange børn som muligt skal bruge cykelhjelm og at forældrene aktivt skal påtage sig et ansvar for deres børns trafiksikkerhed men som jeg har nævnt
regeringens opfattelse at et påbud som foreslået er vejen frem det er frivillighedens vej vi skal gå ad og det går det egentlig ganske godt med så af de grunde kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget
men det kan afholde nogle af de unge fra at cykle
det andet problem er at det legitimerer at de unge når de så fylder femten år og der ikke længere
derfor synes jeg at der er en risiko for nogle meget uheldige effekter
det er jo formodninger og så kan vi benytte os af den empiri der nu er jeg mener ikke at der er noget i den empiri vi kender til som skulle bestyrke os i at mene at
skulle føre til at flere unge bruger cykelhjelmen
vi følger jo lige så godt med som de lande hvor der er et lovkrav jeg jeg skal indrømme at
så velbevandret i forholdene på new zealand men
på new zealand hvis det kan
en fælles afklaring af sagen
her ligefrem er risiko for at det kan have nogle effekter der går
vi egentlig kunne ønske os som jeg har beskrevet det
tilstrækkelige argumenter og jeg mener slet ikke
er argumenter der er på linje med dem som
man indførte tvungen brug af sikkerhedsseler at
andre kommuner eller er det sådan
så snart de passerer kommunegrænsen skal iføre sig cykelhjelm jeg tror det bliver svært at håndtere
mener også at andre myndigheder og rådet for sikker trafik i deres kampagner skal være med til at sætte den norm at man kører med cykelhjelm
der er et langt skridt fra det og så til at lovgive om det som som der lægges op til her hvor der så i øvrigt ikke er nogen sanktion forbundet med at overtræde forbuddet for
derimod de som cykler sammen med en ung person som ikke har cykelhjelm på
i sig selv er en lidt speciel konstruktion som ikke er rimelig
der er et stort kapacitetspres
sammen med at at politiets indsats er en stor succes ikke mindst indsatsen for at efterforske forbrydelser der knytter sig til
og få dømt personer i den forbindelse men det betyder så også
hårde typer som vi ser i mange af fængslerne det skaber et pres på kapaciteten og det skaber
og problemer internt i de pågældende fængsler
fuldstændig korrekt beskrivelse nu er det jo sådan at vi har en flerårsaftale om kriminalforsorgens økonomi den flerårsaftale udløber i to tusind og elleve
i de kommende år det er jo i den forbindelse at vi i fællesskab de partier der vil ansvar for det skal se på hvordan
kan forbedre situationen så har vi
bedre så snart den rapport er
udvikle vores resocialiseringsprojekter sådan at vi får endnu mere ud af
noget som jeg fokuserer ganske meget på
og vi skal se på økonomien i kriminalforsorgen i en flerårig periode når den nuværende aftale
jo alle sammen nødt til
ikke begynde at bruge penge som vi ikke har jeg har ikke set at socialdemokratiet
og det skyldes vel går jeg ud fra at socialdemokratiet trods alt trods alt også
vi prøver er at se på kan vi udnytte de bestående ressourcer bedre
en finansiering til at gøre mere altså bruge flere penge til nogle aktiviteter i forbindelse med at vi laver en ny flerårsaftale så er der
fuldstændig rigtigt et problem det tror jeg er et problem som gælder i fængsler i hele verden og også i danmark og det skal vi tage alvorligt
man bliver skældt ud her over den borgerlige retspolitik og de strengere straffe så må det være fordi at man
er imod den stramme borgerlige retspolitik
være interessant at vide hvad det så er
tid hvor der er begrænsede ressourcer og så kan vi jo ikke bare bruge flere penge
jeg er så i øvrigt meget optaget af det
kan finde hinanden jeg er meget optaget
mere afvænning på narkoområdet jeg er meget optaget af
som giver mulighed for at vi i kan lave fjernundervisning
her lejlighed egner sig til at diskutere
til genstand for sagsbehandling i folketingssalen
grundregler så det bliver en generel diskussion vi kan have om det generelt
som man beskæftiger sig med i efterretningstjenesten
omgærdet med fortrolighed derfor er vi naturligvis uhyre varsomme med
adgang til men i visse sammenhænge har forskere jo haft og har adgang til materiale i efterretningstjenestens arkiver
så restriktioner knyttet til den aktindsigt
give anledning til nogle sanktioner af den ene eller anden art når ikke bliver overholdt
som er lagt frem kan vi jo ikke blive ved med
aktindsigt men det er sagt helt generelt
det er jo ikke sådan selv om det sker
løbende er en adgang til aktiverne
på de retningslinjer der er givet så jeg tvivler på at man kan sige at der har udviklet sig en egentlig praksis så jeg kan sige hvad der er normalt jeg jeg kan
det viser sig at der er nogen som gentagne gange ikke respekterer de retningslinjer der er forbundet med den arkivadgang
fået stillet en række spørgsmål
til arkiverne i pet
er jo spørgsmål som vi gang med at svare på
retsudvalget når vi har gennemgået spørgsmålene og vurderet dem nøjere
tilbage til at diskutere den konkrete sag og
åben drøftelse her i folketingssalen er det rette forum at lave sagsbehandling på en meget konkret sag
skal træffes nogle forvaltningsretlige afgørelser og hvor der er konkrete personer involveret det må nu en gang gå sin
eller det er noget man eventuelt kan skriftudveksle om i forhold til udvalget
til genstand for en debat her for så vidt angår den konkrete
her sag har været en overvågning der tjener det formål
sikre bevogtningen omkring
for ambassaden for ejendommen og for medarbejderne på den amerikanske ambassade og dermed jo i virkeligheden også
danske borgere og borgere som færdes i området som er bosiddende her i landet så det er altså en sikkerhedsmæssig vurdering der ligger til grund
så udstukket nogle retningslinjer for hvordan det kan foregå og inden for hvilke rammer det kan foregå og det ville jo også gøre sig gældende
må jo bero på de nærmere omstændigheder det kan jeg ikke sådan svare på men det er klart at ambassader har generelt lov til
deres egen ejendom det gør danske ambassader jo også i udlandet det synes jeg
ikke et så enkelt juridisk spørgsmål
vil jeg også nødig svare fuldstændig uddybende på det her i folketingssalen der er jo stillet en del spørgsmål til mig som vil blive besvaret skriftligt
fordi vi her har nogle danske regler i databeskyttelseslovgivningen og vi har også nogle folkeretlige regler wienerkonventionen
betyder at ambassader er omgærdet af nogle særlige bestemmelser som vi har bundet os til folkeretligt og som vi selvfølgelig skal respektere men det indgår jo i de rammer der er stillet i
amerikanske ambassade at de skal respektere de grundlæggende regler for dataindsamling og databeskyttelse og der er jo i den sammenhæng så
grundlæggende regler som har at gøre med at det skal være proportionalt relevant og på anden måde
når det sker på dansk grund naturligvis jeg siger bare at
tage fotografier enhver borger i danmark og enhver turist i danmark kan ud på gaden og tage fotografier på offentlige steder
jo ikke nogen regler imod at man gør
registrering af den information og igen hvad der så
har været om vi i forbindelse med den amerikanske ambassades overvågning har noteret noget der tyder på at der foregår noget der er i strid med reglerne
det er jeg ikke bekendt med
været tilfældet det har jeg så bedt politiets efterretningstjeneste om at sikre sig
hvilke regler der så måtte være i forhold til nogle af de problemstillinger som
jeg ikke svare uddybende på men naturligvis er det sådan
man fra sag til sag må se på hvilke betingelser der knytter sig til til selve det at registrere informationer et er at fotografere noget andet er at registrere
end en debat her i folketingssalen at komme i dybden
det kan man jo spørge fru henriette kjær om
har ikke set det interview i ræson jeg har kun set ritzaus
det og så drøftet det med ritzaus bureau som ringede til mig i den anledning
at det er en beklagelig samfundsudvikling at vi må lave sådan noget lovgivning og det
jeg synes da det er beklageligt at der på et tidspunkt var så mange der gik rundt herude i byen og andre steder med knive og stak andre med knive
nødvendigvis måtte skærpe sanktionerne i den forbindelse jeg synes da også det er en meget beklagelig samfundsudvikling at der er en terrortrussel mod danmark der gør at vi har
reglerne i retsplejeloven og straffeloven for at imødegå den trussel
jeg bare peget på at når det gælder knivene
gå med kniv men det der er ulovligt i dag når det gælder
at gå med kniv var også ulovligt før den skærpelse straffen
når det gælder telefonaflytningerne som var det andet moment ja så kræver det altså
hvis man skal telefonaflytte nogen men vi kunne jo notere
var det ikke særlig smart at vi knyttede en dommerkendelse til en aflytning af et bestemt telefonnummer for så kunne forbryderne jo bare rende og
telefonnummeret ud hele tiden ved en ny mobiltelefon eller et nyt kort i mobiltelefonen og derfor indførte vi den mulighed at dommerkendelsen kunne gå på at aflytte den pågældende person
er en meget fornuftig ændring under alle omstændigheder
begivenheder og diskussioner her i folketinget at man skal passe på med det der med at referere fra mail men jeg har faktisk sendt fru henriette kjær en mail hvor jeg bare
lovgivningen rent faktisk er indrettet så
kontakt med fru henriette kjær om den pågældende sag
men jeg tror grundlæggende at vi ser helt ens på at det er
grundlæggende set egentlig har været fornuftige
er glad forundret og en lille smule rørt over at maja panduro i den grad bekymrer sig for det konservative folkeparti og også
udtrykker en stor glæde over at vi
bekymringen for at det konservative folkeparti
nu har jeg sagt til ritzaus bureau hvordan det rent faktisk
at vi gør rigtig meget for i fællesskab at fortælle befolkningen hvad det konservative folkeparti står for og
konsekvenserne af det retlige forbehold nærmere en forespørgselsdebat giver jo netop nogle gode rammer for at vi
et et medlem af den radikale folketingsgruppe
og oven i købet få læst sin kronik op fra folketingets talerstol så
hvis vi fastholder det ingen tvivl om det helt overordnet betyder retsforbeholdet jo
på det nationale kompromis som blandt andet de partier som de tre
på grund af retsforbeholdet har vi altså ikke
deltage i vedtagelsen af disse retsakter og det har utvivlsomt haft konsekvenser for danske borgere og virksomheder blot som eksempel kan kan nævnes at det er besværligt for danske virksomheder
to nævnte forordninger forhandlingerne var imidlertid så langstrakte
forbeholdsramte retsakter først trådte i kraft
danmark med flere års forsinkelse jeg kan også nævne at der inden for
sin tid blev indgået to parallelaftaler hvormed danmark blev tilknyttet eurodacforordningen og dublinregelsættet på mellemfolkeligt
retsakten kan danmark enten forsøge at blive tilsluttet retsakten med det indhold som de øvrige medlemsstater allerede har forhandlet sig frem til eller vi kan forholde os passivt
er den bedste løsning for danmark
så kan man jo som forslagsstillerne har gjort det stille det ret oplagte spørgsmål hvilke konsekvenser har det så for danmark
i det omfang taletiden tillader det
den europæiske beskyttelsesordre og et direktivforslag om en såkaldt europæisk efterforskningskendelse
at en person som er undergivet en såkaldt beskyttelsesforanstaltning i en medlemsstat fortsat kan være undergivet den foranstaltning selv om personen
i en anden eu medlemsstat et praktisk eksempel kunne være en kvinde som her i landet er beskyttet af et polititilhold mod for eksempel sin tidligere samlever kvinden vil efter direktivforslaget
hvis hun flytter til en anden eu medlemsstat sådan at den anden medlemsstat som udgangspunkt vil være forpligtet til at håndhæve det pågældende polititilhold
vil konsekvenserne af retsforbeholdet imidlertid med tiden blive mere og mere alvorlige og mærkbare for danmark
i den sidste ende kan vi risikere at komme til at deltage i en meget begrænset del af samarbejdet
er en folkeafstemning som bekendt nødvendig og det er regeringens plan at sætte forbeholdene til afstemning nogle vil sikkert spørge om kunne