syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
afbrænding af mindre områder og at der kunne ryddes små stier og lysninger i de tætteste brombærkrat med mindre håndholdte maskiner det kunne give
at hestene spiser de her krat det var
har mulighed for at spise noget hen over vinteren for brombærkrattet er væk så skal man tilskudsfodre og så gør man det man plejer og som ikke er til nytte for naturen
få en kødproduktion hvis nu det var kvæg
på mange andre områder så er ministeren ikke enig i at at det her forsøg er blevet
inde i et forløb som var aftalt til at vare fem år
er ødelagt ved at man altså har har fjernet det her
man havde jo netop aftalt at man skulle forsøge
men det er jo det der så har ødelagt hele ideen
og store maskiner og det er jo det som netop gør at vi aldrig får den
fantastiske biodiversitet vi ville kunne få i sådan et område
kunne ændre naturstyrelsens fokus så man får langt mere fokus på netop biodiversitet i de her særlige
hvis nu det var noget som ikke gav en højere eller lavere
sådan set lige så godt vente til næste sæson med at få det til at træde i kraft fordi det ligesom er en hovedlov der der tænkes igennem på kryds og tværs og arrangeres på en ny måde
hverken lemper eller skærper nogen krav så jeg er meget nysgerrig på
jeg undrer mig lidt over hastværket i den her sag og nu er
skulle blive anderledes for landmanden derude andet end
burde være forskel derude eller hvad
i jeg synes det er rigtig alvorligt at vi har det her hastværk hastværk er i mine øjne lastværk især når det handler om noget der er en helt ny hovedlov
for hele danmark for alle landmænd i danmark og jeg kan se af de her otte og halvtreds siders høringssvar at der er rigtig mange bekymringer om
de bekymringer man kan se i høringssvarene og for at det her bliver hastet igennem uden at vi
en ny hovedlov på to hundrede og ni og tredive sider som vi har haft en uges tid til at
det er forholdsvis uoverskueligt
for demokratiet at vi her i folketinget bliver præsenteret for noget så omfattende og har så kort tid til at forholde os til det
få ud af folk jeg har talt med
det handler om at det her skal træde i kraft inden vækstsæsonen går i gang for alvor
den kommende vækstsæson kunne man vel klare på den gamle måde så man i ro og mag kunne være klar til næste års vækstsæson og få lavet det her stykke lovarbejde
er der måske lempelser i den her lov men fordi den er så omfattende og teknisk
jo så kan gøre og som jeg gør når jeg kigger på lovforslag er at jeg kigger ned i
bekymringer faktisk er der i alt otte og halvtreds sider med høringssvar
læner mig op ad
de har store bekymringer omkring det her lovforslag
som som flere andre ordførere også har nævnt her
så kan man sætte delmål ind og virkemidler der så passer til jeg ville
en god idé og en sund og fornuftig måde at lave en ny hovedlov på
om at vi skal opfylde vandrammedirektivet som kommer fra eu og som vi jo selv har været med til at beslutte så samlet set er
betydeligt klogere og svar på nogle spørgsmål
indtil videre føler jeg mig ikke overbevist og vi
af den recipiens der er i nærheden af der hvor man skal udlede forurenende stoffer men når man så implementerer målrettet regulering kan man gøre det på
til at man ikke tager opgaven alvorligt
med yderligere at reducere forureningen
set ikke lagt nogen konkrete spor ind der sikrer at vi får en reduktion af forureningen så ja måske er principperne i en målrettet regulering sunde overordnet set men som de er implementeret her som jeg har indtryk
er helt centralt for mig og for alternativet er at vi nedsætter
det giver det her lovforslag ikke ikke nogen forhåbninger om at vi gør det ser ud som
så tænker jeg ville det ikke være
passende at man i en hovedlov som den der diskuteres
i retning af at denne lov har til formål at sikre at danmark kommer i mål med sine reduktioner
syv og tyve og at man dermed lægger op til at der kan
sikrer at reduktionerne kommer fra i år og så
med kvælstof frem til
hjælpe landmændene i gang med at iagttage rettidig
år for år så man ikke står med en kæmpe byrde til sidst i forløbet i
vil lige tage den med den sociale slagside først
er jo sådan at vi har mange politikområder og vi har også socialpolitik i vores regeringsprogram og der er det sådan at hvis man
vil det blive lidt dyrere at købe nogle af kødprodukterne det vil blive noget billigere at købe grøntprodukterne fordi der vil vi halvere momsen
så hele pointen er jo faktisk at vi gerne vil have alle til at reducere i kødforbruget ikke blive vegetarer eller veganere det ikke det vi siger vi siger bare
kombinere sig til et lavere kødforbrug og det er jo netop det som nu er mit spørgsmål til ministeren er det ikke rigtigt at afgifter
den store effekt direkte på produktionen
få forbruget til at skifte sig væk fra det der er den største klimabelastning er det ikke rigtigt vil virke
jeg tænker jo at
godt kunne tænke sig at afskaffe afgifter på benzin diesel og andre energiformer tobak
jeg tænker at det jo netop er afgifter som har vist deres
folk til at købe mindre biler dengang man
kødforbruget eller klimabelastningen der er knyttet til vores fødevareindtag ned
det var spændende at komme rundt omkring de forskellige virkemidler jeg er jo enig i at
også skal arbejde med selve erhvervet for at få en reduktion derude og det har vi jo også en række forslag til i vores
afgifter det gælder også tobaksafgiften afgiften på is
lang tradition i danmark for at have afgifter på nogle ting og det løser vi jo så ved samtidig at have en socialpolitik hvor vi laver en vis udligning
et forholdsvis lige samfund vi har
at hvis vi lægger afgift på
for eksempel løfte noget afgift af grøntsager vi foreslår for
det til at gå op og få skabt en adfærdsændring der er nødvendig
lidt på at vi havde et eksempel jeg tror det var i to tusind og syv hvor man indførte den grønne ejerafgift på
og der så man jo faktisk en ret hurtig reaktion
gradueret hvor høj afgift man skulle betale alt efter om det var en a mærket b mærket
lidt det samme vi vil her på kød vi starter med det
og så vil vi få et skift nedad til kyllingekød måske eller til grøntsager i højere grad
afskære nogen fra at spise kød og det er jo slet ikke tilfældet
så afskærer folk fra at køre bil man har bare en lidt højere omkostning hvis man tager det valg og det kan så i
få folk til måske at vælge offentlig transport eller hvor det er muligt at tage cyklen i stedet for og det er jo lidt det vi gerne vil
nemlig at få folk til at vælge
i første omgang det skære oksekød at få forbruget af det lidt ned
en mindre andel af kød og en større andel af grønsager det er stadig og måske endda et sundere
der er jo en trend i gang derude der er rigtig mange
her med at spise mindre kød af tror
ordføreren ikke at det også vil kunne ske lidt bredere i befolkningen
masser af tiltag der gør at lavindkomstgrupper vil have flere penge
og dermed kan vælge om man stadig vil købe kød eller måske følge den her trend som vil
blive forstærket af en lidt højere pris på kød og en lavere pris på grønsager så vil man jo kunne købe flere grønsager
og få sig en sundere hverdag så
regeringen har lagt op til at vi skal have en egentlig mærkning og som jeg forstår det i forslaget tænker man her på sådan en rød gul grøn agtig mærkning
grønt stempel det her er et klimarigtigt valg og at nogle kan ende i den anden ende af skalaen som et
et grønt mærke på noget som kan have en høj klimabelastning for eksempel kød
med et rødt mærke fordi de er lidt dårligere end andre grønsager hvordan tænker
vil jo være en forbrugeroplysning så det er jeg glad for at høre og jeg føler mig betrygget ved at kunne gå videre i eventuelle forhandlinger om den her klimamærkning
at høre ordførerens anerkendelse af problemets størrelse og jeg og jeg tænker at der er lidt der handler om
det som vi gerne vil med en klimaafgift på kød
og på den måde kan vi få flyttet forbruget både i en sundere og mindre klimabelastende retning så vil vi jo også gerne arbejde med landbruget som sektor
er vigtige men jeg tænker at er
så så hvad tænker ordføreren i den sammenhæng med forslaget om en
hvordan vil man håndtere det skal det være på eu niveau eller kan man bare gøre det i danmark
et formål med at afgifter
udveje negative eksternaliteter
samfundsomkostninger som markedet ikke selv kan se kan man så bygge ind ved hjælp af en afgift det er jo faktisk netop det vi har gjort
kan læse i bemærkningerne at vi har beregnet os frem til de sytten kroner det er ikke ti kroner eller tyve
den frie markedsøkonomi på
som er velkendte som man kender fra supermarkedet man ved at man
det ville da være forholdsvis enkelt at sige sytten kroner for den
så er vi i gang kunne det ikke give mening
det er da klart at blandingsprodukter kan blive mere komplicerede man så nævner ordføreren også at at ordføreren er rigtig glad for energiaftalen og
et samlet mål som vi alle er enige om i
mener ordføreren virkelig at der er virkemidler på bordet i dag i aftaler som kan få landbruget og især landbrugets høje kødproduktion til for alvor at gå i gang med omstillingen til meget lavere klimabelastning
selve branchen landbruget
rigtigt forstået at man egentlig gerne vil se på mulige afgifter men
lade en kommission dykke ned i det og så komme med nogle kloge bud på det
det sådan det skulle forstås skulle forstås
for anerkendelsen af at vi har
skal blive dyrere at være dansker
jo så sige at det her bare et af mange forslag vi har vi har også et forslag om at halvere momsen på grøntsager og det er jo netop fordi grøntsager er en af de
at hvis man spiser som man plejer
det er svært at sige hvor man så lander men hele formålet med den her øvelse er
at få folk til at dæmpe forbruget af kød altså købe lidt mindre kød
forstår jeg også
ordføreren anerkender afgifter netop kan
afgifter skaber en adfærdsændring
det vi gerne vil have vi har jo beregnet os frem til niveauet for den her afgift ud fra klimabelastningen på kød så det vi prøver er at lave en objektiv størrelse på afgiften som afspejler
at der ikke forventes en
og den store danske kødproduktion afsættes primært til eksport men vi har også et meget højt indenlandsk kødforbrug og ifølge fns fødevareorganisation
kød per indbygger i danmark
klimabelastning i vores kost
er knyttet til produktion og forbrug af kød og især kød fra drøvtyggere
afgiftsreform vi vil gerne
gennemgå vores forbrug vores
at identificere alle de steder hvor der er tilknyttet en meget høj klimabelastning og så vil vi se på hvordan vi kan dæmpe
det vil vi fordi klimakrisen er
det er ikke nok at få kigget på transporten og
i øvrigt meget bekymrede
og der kan vi bare se at at kødforbruget er en af
klimabelastning så har vi det her forslag
en videnskabelig beregning af
oksekød og derfor har vi foreslået det niveau for afgiften
jeg kan så se af debatten her i dag at der ikke er den store tilslutning
der kan være en pointe i at afgifter kan gå ind og kompensere for de eksternaliteter
altså det som markedet ikke kan se i prisen på et produkt det synes jeg er positivt
er et værktøj vi har brugt i danmark i rigtig mange år vi har det på på energiområdet som
sørger for at der bliver en god fordeling af
man vælger og det er også afgifterne man i den sammenhæng ofte bruger til at skubbe forbruget af energi fra en energiform over til en anden fordi den gamle energiform af
afgifter på tobak det er jo en af de stående diskussioner der kommer op jævnligt og rigtig mange partier her er med på at øge
på tobak det er
generelt fordi tobak er skadeligt
som man kan mærke på sundhedsniveauet i danmark og der vil jeg bare sige
så voldsomme effekter vi vil se af klimakrisen hvis ikke vi
den løst at
spørgsmålstegn ved den sociale slagside ved afgifter
måske lidt drillende sagt at
vil afgifter altid fungere på den måde fordi alle betaler
at den slags kompenserer vi i socialpolitikken og der har vi i
som er socialpolitiske og som vil give lavindkomstgrupperne
på at fortsætte med at spise kød men vi håber da på at man netop vil se den lidt højere kødpris som et signal til at måske skulle man købe mindre kød spise mindre kød stille og roligt skære ned på sit forbrug af kød
danskerne spiser rigtig meget kød
kød om dagen så
forstår at der er interesse for at diskutere emnet
flere partier har vist interesse for at kigge på en måde at få dæmpet
få dæmpet den høje produktion af kød vi har i dansk landbrug
som burde håndteres lokalt
vi har jo lokalt budt ind med en lang liste af arealer som man kunne vælge i stedet for og som ikke krævede at man affredede noget
der sker her er jo at man går ind og tager fat i noget helt grundlæggende i fredningsværktøjet fredningsværktøjet
beskytter det her naturområde for al fremtid medmindre der er nogle helt særlige tungtvejende samfundsøkonomiske ting det kunne være en jernbane der skal skære igennem i et landskab og
jo vælge andre lokationer
finde nogle penge til metroen det gør vi så ved at affrede det her område så er jeg bekymret for
gå ud og affrede et område for at kunne bygge der
regeringen involverer sig i arbejdet
finansministeren også har fremført at der er gang i en masse af det man kunne kalde
flytter noget dér og vi måler noget dér og vi løfter noget dér
med det her forslag er jo at vi skal prøve at gøre det systematisk en gang om året når vi taler finanslov for
i det som ministeren ganske rigtigt kalder planlægningen af den økonomiske politik
det finansloven er og der samler vi ligesom alt det som vi vil bruge pengene på næste år
relevant at have det her systematiske overblik
det her går så meget op og det her går så meget ned på de og de
det er jo også rigtigt at vi har spurgt ministeren og at ministeren har svaret i forbindelse med
at udarbejde en oversigt eller opgørelse over finanslovens afledte effekter på drivhusgasudledningen så det er et delvist svar man får og det jeg vil spørge om er hvad mangler egentlig for at vi kan lave det store systematiske overblik
og at man i virkeligheden bare kunne samle dem den her ene gang om året og sige det lovforslag har de
og den her bunke penge har de og de konsekvenser og så
i én opgørelse det ville jeg synes var fantastisk og det er jo det vi efterspørger her jeg vil lige tage et eksempel
landbrugspakken som regeringen har arbejdet meget med er der jo mange forskere der har sagt vi forventer negative konsekvenser dem kan vi se nu hvis nu man på forhånd havde taget de vurderinger alvorligt
kunne man jo på forhånd have sagt hov det her tegner til at få en alvorlig negativ miljøkonsekvens
vejen for danmark vil være at gå ind i arbejdet
hvad der sker der og sådan
ind i det eller skulle vi
at være forrest og se hvor hurtigt vi i danmark rent faktisk kan gøre det her blandt andet fordi vi jo netop
skal bruge og hvor kan være nogle faldgruber
fra socialdemokratiet er at vi
folkeparti faktisk ønsker en gennemsigtighed her altså at vi får data
bare man dykker ned i hvor de er produceret hvordan de er produceret og den slags det findes der jo livscyklusvurderingsmetoder til at regne ud så
at dansk folkeparti faktisk ønsker at der skal være en klimadeklarering og det jo også noget af det regeringen har med i sit klimaudspil og jeg hørte for nylig
fra herre thomas danielsen at det er en klimadeklarering man tænker på og det synes jeg er et godt grundlag for det her arbejde men hvorfor så ikke bare inkludere det
lovforslag og forskellige initiativer
at man kan regne på det er vel i hvert fald som jeg husker det langt den største del af finanslovens budget man
nogle puljer og der kunne man jo så bare ligesom sige at det er en joker vi lige venter med at lave en slutvurdering på men er det ikke sådan at man med langt de fleste penge
en række opgørelser i forbindelse med lovforslag at vi har nogle initiativer omkring et grønt nationalregnskab og en række andre ting og derfor er det simple spørgsmål
ligesom tage summen af alle de ting og systematisere det ind i en proces omkring finansloven og er det ikke netop nu i de her år hvor vi står i en meget alvorlig klimakrise
en meget alvorlig naturkrise at det vil være helt naturligt at man så tager den her systematiske tilgang og siger
for klimaet naturen miljøet
landbrugspakken som har indeholdt en række elementer
der skulle bevilges penge til og at forskerne jo faktisk har været ude at sige at hvis man gør det der kan man forvente den her miljøeffekt og at hvis man gør det der kan man forvente den
det er tydeligt hvilke effekter det har når vi laver et lovforslag så kunne vi jo nemt summere det op til alle lovforslagene som
ligger i finanslovspakken så jeg vil igen bare spørge hvad er det vi egentlig mangler for at kunne samle det hele i en systematisk tilgang
præsenterer noget lignende og der vil jeg bare sige
koblet den direkte sammen med vores socialpolitik men tager man socialpolitikken sammen med klimapolitikken
vi på samme niveau men det jeg egentlig også lige ville høre ordføreren
forløbet som som det her også handler om
være glade for at have en vis gennemsigtighed også i forhold til de eksternaliteter altså samfundspåvirkninger der er
det vi efterspørger her er jo at vi
der viser hvad miljøbelastningen klimabelastningen osv
et eksempel kunne jo være at at vi fra forskerne har hørt at at hvis vi
hen få et tal på hvor stor en del af problemet det løser i i den sammenhæng er det ikke den slags vi gerne
procent mere natur ud i danmark får vi sådan en lille effekt mens hvis nu vi
vi få den her store effekt så hvis vi dokumenterer det hvert år i forbindelse med finansloven
det der initiativ vil vil være omkostningseffektivt og så er det det vi gør mens det der har alt for store negative konsekvenser
så det kan ikke betale sig at gå den vej
debat den grønne omstilling er kommet højt på den politiske dagsorden og det glæder mig
sendte vi straks spørgsmål til finansministeren om hvilke konsekvenser forslaget havde for klimagasudledningen det er helt afgørende for om det er et forslag vi kan støtte
miljøvurderinger af finanslovsforslaget indgik tidligere som en fast del af det materiale som
skal vi som sagt ikke nødvendigvis stå alene med
grønne område er vi nødt til at tænke klima og miljø ind i alt den politik vi laver og ind i de grundlæggende strukturer ikke mindst økonomi og budgettering
for en god debat jeg kan jo konkludere at at vi ikke har
men der er dog en generel enighed om at det her er et vigtigt emne og at arbejdet i
vi kan komme længere og blive mere konkrete
og når der ligger kommunale retningslinjer
i en betænkning eller eller i den tekst vi nu
meget klare tanker om hvordan det kan formuleres
da oplagt at lade sig inspirere af kommunerne
det er jo relevant at man
men hvor langt skal man tage væk og hvad må det koste det er en hårfin balance
så jeg synes det er noget vi skal kigge nærmere på i udvalgsarbejdet men overordnet synes vi det kunne være fint
jeg lige sige at jeg undrer mig lidt over det med den brede høring der skal tage en hel del tid for
det er jo et borgerforslag og det er faktisk fremlagt af miljøorganisationerne som
regeringen gør og der vil jeg bare sige at
er ret tydeligt her at i forslaget står der at man skal
når vi kigger på de opgørelser der er lavet med regeringens egne tal ministeriets egne tal får vi en reduktion på cirka en halv million om året hvilket betyder at vi er i nul i år to tusind
halvtreds så hvordan tænker ministeren
at det vil afhænge af senere indsatser om vi overhovedet
klimafokus på de lande der kunne være relevante i klimakrisen men det der er sagen
klimafinansiering altså at man skal lægge ekstra penge oveni man kan
ikke flytte den bistand man i forvejen har over på klima og så sige nu har vi givet noget til klimaet man skal bibeholde den bistand man havde i forvejen og lægge
være noget for ordførerens parti at man altså kan få en massiv satsning på
og og dæmpe nogle problemer omkring indvandring
jeg har spurgt og lige fået et svar som ikke uddyber det nærmere end det svar jeg fik
mere eller mindre klimavenligt der var et studie der sagde at det var mere og et andet studie der sagde det var mindre så
mere end tredstusind der har skrevet under men det er også fremsat af af organisationer der samlet set repræsenterer en kvart million
i danmark hvordan vil man sikre i en borgerhøring at man kommer ud til endnu flere og måske endnu mere interessant hvordan vil man vægte de svar der så kommer fra borgerne
eller dårligere eller mere skærpet eller hvad forventer man af den her proces og hvordan vil man
en meget stor opbakning fra borgerne i danmark nemlig den her kvarte million som
er medlemmer eller på en eller anden måde
at det her borgerforslag kan blive skærpet i forhold til at leve op til parisaftalen
vi vedtager den i sin form og så kan vi så
nogle af de skarpeste hjerner vi har på klimaområdet som har skruet det her sammen og som repræsenterer i størrelsesordenen
og halvtredstusind borgere fordi det er danske klima og miljøorganisationer der er gået sammen om at
det der står beskrevet er jo principper
udmønte det fordi det skal det i alle tilfælde det
hvordan man ser på det
danmark til danmarks naturfredningsforening til mellemfolkeligt samvirke til folkekirkens nødhjælp det økologiske råd verdens skove vedvarendeenergi
og halvtreds klimabevægelsen og den grønne studenterbevægelse tak fordi i tager et borgerforslag til
borgerforslag er noget vi har arbejdet for fra starten af vores tid her i folketinget og
forslag til en måde at strukturere en klimalov som i princippet
en kvart million borgere står bag
derfor er det jo virkelig noget vi skal lytte til
på to sider beskrevet seks principper for hvordan man kan skrue en klimalov sammen og det synes jeg jo er smukt
principper er jo ikke faste principper er netop noget man skal tilpasse og implementere til det endelige forslag men det er dog også noget der siger
have de her elementer med hvis det skal være seriøst så det er et spørgsmål om at lave en klimalov eller ej her
netop tænkt mange skridt videre her er tænkt i at vi laver en ramme som bør være det en klimalov indeholder og så skal djævlen i detaljen selvfølgelig fastlægges
fremtidigt samarbejde så jeg vil her bare runde af
støtter fuldt op om det her borgerforslag og vi er store fan af den måde det er skruet sammen på og præsenteret på
også forhandlet her i salen i
og der er jo meget stor forskel på beslutningsforslags karakter og lovforslags karakter beslutningsforslag er jo typisk sådan lidt overordnet hvor der
handler om at gennemføre en række justeringer af energinets roller
især har en teknisk og
derfor kan vi sådan set støtte forslaget men vi mener det er relevant at tage en debat
især det seneste projekt
igangsætter kæmpe investeringer i et projekt som faktisk ikke har noget formål for det danske energisystem
skaber en forbindelse mellem aktiviteterne med udvinding af naturgas i nordsøen
tværs igennem danmark hvor der skal gennemføres en række
ned i europa uden at vi egentlig får glæde af gassen i danmark der synes jeg det er mærkeligt at man kan vælge den prioritering fra energinets side
det burde jo være sådan at energinets rolle er at sikre en grøn omstilling altså en omstilling af det danske energisystem til vedvarende energi i den her sag
det her tekniske forslag men
at løfte den debat som også enhedslistens ordfører
til at føre naturgas altså fossil gas fra nordsøen tværs igennem danmark og ned til polen og
det relevante ville være at investere i ting som kan integrere grøn gas
naturgasnettet i højere og højere grad det er en proces som allerede er i gang men det burde være den vej investeringerne fra energinet går ikke til noget der blot går tværs igennem danmark og cementerer at vi
udvinde fossil gas og
polen til en omstilling fra kul til gas men det skal polen jo ikke polen polen skal jo omstille til vedvarende energi ligesom vi skal i danmark og ligesom resten af europa og resten af verden skal så så for mig at se er
om om nogen skulle have lov til det men her er jo tale om at energinet går ind og har en væsentlig rolle i det her projekt
i juni to tusind og sytten
til et udvalgsmøde i energi forsynings og klimaudvalget
at djævelen ligger i detaljen og sagen er smuk fordi den handler om samarbejdet mellem
ude i danmark som kan gå ind og kæmpe for en sag
det der skete efter det
af en uge var der faktisk
spirende bevægelse på lolland falster som kæmpede for den her sag
det er en del af fremtidens energisystem men uden at give tilladelse
derfor var det rigtig lykkeligt
stille sig frem med den beslutning som nu bliver implementeret her i dag nemlig at stoppe for al fremtidig
der har ikke været kommerciel udnyttelse af olie og gas på landjorden i danmark men der har været den her trussel hele tiden i åben dør konceptet
nemlig at et kommercielt firma kommer ind og siger vi vil gerne have lov til at efterforske her vi vil gerne have lov til at udvinde det vi finder og så
skal ministeren egentlig bare orientere udvalget og så sige ja tak derfor er der behov for at vi
den har også nogle problemstillinger som man bliver nødt til at kigge på
som er endt lykkeligt og som jeg ser som
afvikle udvindingen af olie og gas i danmark i det hele taget tilbage er der nu udvindingen i nordsøen som vi har haft i mange år og som toppede omkring to tusind og
der allerede her er en udvikling med at vi
i løbet af en ganske kort årrække danmarks statistik
vil der ikke være meget mere at komme efter og derfor kan vi lige så godt begynde at indstille os på at skulle tage samme beslutning for udvinding af
så siger videnskaben os at firs procent af de kendte reserver skal blive i undergrunden det gælder danmark
er det vigtigt at se den her beslutning og det her lovforslag
første skridt i den store beslutning om helt at stoppe udvindingen af
landdistrikter og øer har for at fortsætte nedrivningspuljen renovering og byfornyelse for at vende udviklingen
hvad det er der skal til for eksempel
den store opgave som jo består i at skifte fra
virkemidler der kan gøre den forskel det hele handler om noget
som gør at landbruget stadig i og tredive vil gøre cirka det samme som det gør i dag så er ministeren ikke interesseret i at hjælpe landbruget på vej til den her store væsentlige omstilling til
dansk landbrug også skal tage til sig og det som jo er en af de vigtige opgaver er ikke at lukke ned for kødproduktionen i morgen som ministeren påstår
at vi vil sætte gang i den væsentlige omstilling hvor kødproduktionen skal skrues ned og planteproduktionen skal skrues op der er jo masser af muligheder
så får man kæmpe arealer til rådighed
kvalitetsprodukter som bare har en langt lavere klimabelastning var det ikke bare at tage fat i det og gå den vej
arbejdet for at vi skulle videre med egentlig
har vi jo miljøzoner i danmark
miljøzoner sådan at de bare følger nogenlunde med tiden i vores øjne er det her forslag
men alt for lille skridt så vi støtter selvfølgelig op
men det er vigtigt for for mig at sige at
have langt flere ambitioner ind i det
en god detalje ved forslaget er
at man konverterer de fysiske zoneregistreringsområder til en elektronisk
og jeg håber at vi i udvalgsarbejdet kan finde nogle måder
udgave af vores partiprogram for det andet
det som vil være udgangspunktet i mine øjne er at man forsøger at lave en
jo være sådan at kører du i
hvor der er meget dårlig dækning af offentlig transport ja så vil man kunne lægge en forholdsvis lav pris ind
når man nærmer sig en hovedfærdselsåre for jernbane
vil man få en højere takst og kører man ind i byerne og især i storbyerne
bliver det meget høje takster så det er altså en graduering og det er det der er hele pointen man kan også graduere den på tid sådan at man i myldretiden betaler en højere pris
forskellige takstniveauer og se om det ændrer på adfærden i forhold til de eksisterende takster på henholdsvis
er jo netop at man graduerer de her takster og indretter det sådan at man kan få folk over i offentlig transport der hvor det er effektivt men har muligheden for billig individuel transport i en bil der hvor
gøre det en lille tand bedre jeg er en anelse nysgerrig på det her
vores vinkel på det her felt altså at miljøzonerne jo er
og femten stod der at man ville
forsøge og og kigge på fra venstres side
er det helt skrinlagt eller er det noget der er
skæv fokus sammenligner man det frie dyreliv i naturen
er det på mange måder en problematisk tilgang vi har til vores husdyr dyrene er produktionsenheder og fokus i dyrevelfærden er overvejende på at sikre at dyrene er i optimal
godt nok et regelforenklingsprojekt men da det er omkring tredive år siden at vi
ville det være på sin plads at løfte niveauet og det fremgår også af titlen vi løfter det fra dyreværn til dyrevelfærd dyreværn er i mine øjne at passe på de helt basale ting at dyret ikke bliver sygt
i utide men dyrevelfærd indeholder jo langt stærkere etiske aspekter og en styrkelse af vores respekt
forskellige andre ting som også er blevet påpeget af nogle af de andre ordførere for eksempel det besynderlige i at man gerne vil inddrage
men ikke dyrevelfærdsorganisationerne og helt parallelt som
vil det være rimeligt da dyrene ikke har deres egen stemme
vil kunne gå ind og få en særlig rolle her så som forslaget ser ud i dag kan vi
den her anerkendelse af følelseslivet hos dyr og jeg vil høre om ministeren kender til den her
hvor en række forskere jo anerkender at
behøver en frontallap for at have et rigt følelsesliv altså erkendelsen skal forstås sådan at der måske er følelser hos langt mere primitive dyr
bør man ikke tage de overvejelser med når man kigger på en ny dyreværnslov
i lovgivningen så man har en anerkendelse af at det er det vidensniveau vi har i dag det er jo ikke bare
en idé der kommer fra nogle forskere det er også noget der
sanser sanser det er jo
femten år siden at nicholas stern kom med sin rapport hvor han netop viste at
er at når vi får de her store runde tal fra fra store
internationale organisationer om at
opmærksomhed på at det faktisk kan betale sig
så bliver det billigere i sidste ende så kan ministeren ikke se at det vil være rettidig omhu
altså hvad betyder det for kysterne for oversvømmelse og så videre vi tænker det jo langt bredere med det her forslag vi tænker at man skal ind og se på finansielle risici man skal ind og se på
kan være af konsekvenser i forhold til immigration til danmark
etablere en kobling imellem indsats og hvilken konsekvens det så har
der er det jo sådan med den her verdensomspændende klimakrise
sammenhæng kan man ikke sætte direkte op
er ordføreren enig i at ja det er vigtigt at kigge på det her og få skabt et eller andet system så vi kan vurdere det men at vi aldrig kommer til at kunne sige at
efter to grader bliver en del værre fire grader virkelig
ligesom at være sikker på at at vi får det hele op på bordet og kan se forskellen på konsekvenserne imellem de
jeg har forstået det sådan at fn har udarbejdet forskellige scenarier for forskellige
vi vil gå langt videre end bare at kigge på hvad det kan betyde med
for eksempel med klimaatlasset og andre virkemidler
regne på hvad det kan betyde for vores sundhedsomkostninger for migrationen til danmark for infrastruktur der bliver ødelagt
på danske forhold det som vi vil med det her forslag er jo at gå en tand videre og så sige jamen der er også nogle afledte effekter
sundhedsomkostninger men vi nævner også finansielle risici
kan jo have meget større økonomiske konsekvenser end de end de direkte så mit spørgsmål er
få en idé om størrelsesordenen af de her andenordenseffekter
noget af det som fik olie og gasbranchen i danmark til at gå til regeringen til politikerne her for et par år siden og sige kan vi ikke få noget skatterabat for
så god forretning i det mere men hvis vi får lidt
det her med at afvikle
jeg synes det er meget bekymrende at vi nu har en aftale som rækker så langt
frem som den gør fordi klimaforskningen jo netop siger at vi bliver nødt til at lade firs procent blive jorden
hive tyve procent af de kendte reserver op så jeg
hvilke aftaler har ministeren med andre lande om at
stopper deres udvinding hurtigere hvis vi skal have lov til at hive mere end vores
men dog indirekte er jo at vi skal stoppe
klimagasserne gravet op for at
en direkte sammenhæng imellem hvor mange klimagasser der udledes og hvor meget olie gas og kul fra undergrunden
vi skal stoppe ved tyve procent af de kendte reserver hvis danmark gerne vil hive mere end tyve procent op hvilke aftaler er der
og andre data som ligger på energistyrelsens hjemmeside om
nordsøen det toppede jo der i to tusind og fire
en tredjedel af hvad der produceres
fremskrivningen fra danmarks statistik siger at i
kravlende og sagde vi kan ikke komme videre hvis ikke vi får lidt ekstra hjælp
lavet de her skatterabatter i nordsøaftalen
det der er de kendte reserver i dag
hente en femtedel af de kendte reserver op så hvordan kan ordførerens parti være med til
og det skal vi selvfølgelig have til at gå sådan cirka hånd i hånd med den anden udvikling men så er
frem og tilbage vi importerer en hel del benzin og diesel og vi eksporterer fyringsolie og så videre det er jo et frit åbent marked
at hvis vi skal nedbringe klimabelastningen på verdensplan
set meget logisk sammen med at vi så også skal udvinde mindre fossil energi og der er det jo at forskerne har fortalt os at hvis vi skal holde os inden for det der ender med at blive
så skal vi faktisk lade firs procent af de kendte reserver i dag blive i undergrunden det vil sige at vi kan trække tyve procent op altså en femtedel af det vi kender kan vi trække op hvorfor skal det ikke
mere end halvdelen af olien fra nordsøen til gengæld så importerer vi seks million
at gøre med et åbent marked
ordførertale nemlig at vi taler om
de aktiviteter der er i nordsøen og det er jo fordi klimavidenskaben siger at det er det vi
olie og gasbranchen sig for et par år siden til regeringen og sagde
på den måde er der blevet cementeret en aftale der rækker næsten frem til
hvor virksomheder har lov til at trække olie og gas op fra nordsøen og det bliver
større og større miljøbelastning med større og større omkostninger per tønde olie en dårligere og dårligere forretning så er det alligevel ikke noget vi burde få afviklet
grønne teknologier skal ind og fortrænge de sorte teknologier
nu er det jo sådan at det er de grønne teknologier der der er ved at være de billigste på næsten alle fronter og det vil sige
behov for det her så vil det ikke gå meget godt hånd i hånd med også at afvikle udvindingen sådan at vi kan leve op
som ikke er med i den her nordsøaftale som forlænger udvindingen af olie og gas
nogle lidt løse svar på hvad det vil koste hvis
der kommer erstatningskrav og at vi kan forvente de her erstatningskrav til den her aftale som er lavet og
vil prisudviklingen på både olie gas og
de vedvarende teknologier de næste ti
netop have en enorm betydning for
energi man forventer det her handler om men jeg har egentlig lidt et spørgsmål der handler om det her med
jo stadig meget lange aftaleforløb hvad har i tænkt at gøre
er nødvendigt at afvente hvordan
man måske kan lave nogle bytteaftaler og dem er jeg lidt nysgerrig på altså
gas til en slags tilladelser til havvind og som jeg forstår den type af aftaler
noget direkte bytte eller har har i ting i tankerne som kunne være kreativt her
jeg har det indtryk at ordføreren og ordførerens parti
noget i retning af nu kan det her ikke rigtig betale sig så kan vi få nogle ekstra skatterabatter så vil vi godt fortsætte nogle år ud i fremtiden
liberal alliance gik med på den idé at
de her skatterabatter til noget som jo faktisk er en solnedgangsteknologi som
at danmark er selvforsynende i den her sammenhæng
marked på på det her område hvor vi
hele verden og importerer
jeg tænker bare hvad er ordførerens plan for at
enige om at de penge der kommer ind fra nordsøen
kan bruges til noget andet for os er det meget unaturligt at man finansierer den grønne omstilling med sort energi
valgfikumdik det her det er et gammelt forslag vi har haft
respekterer det her med at forskerne siger at vi skal lade
det var derfor jeg startede med at spørge ministeren om
er aftaler med andre lande om at hvis vi skal hive mere end tyve procent op
vil jo ikke lave ændringen med det samme det er en ti årsafvikling til den tid
minimumsfundament som vi kan bygge oven på
udledninger af klimagasser er jeg fuldstændig enig i for os er det bare vigtigt
hvis vi ikke skal gå foran på det område også hvem skal så gå foran jeg kan ikke se særlig mange andre dog er der faktisk lande der har gang i at kigge på det så det er
vores forudsætning for det her forslag
i den periode hvor man vil skifte fossil olie ud med det som ordføreren var ude at se var det i går
alle de andre teknologier så giver det ikke meget god mening at hånd i hånd med at vi nedbringer emissionerne
ordførerens parti og en række andre partier et flertal her
den danske stat fortsat skal investere frem til næsten
og halvtreds i de her teknologier hvorfor ikke tage den samme konsekvens og gå foran og sige det her med olie og gas er vi færdige med i danmark over en ti årig måske femten årig periode
bemærket de her informationer fra klimavidenskaben om at vi skal
faktisk er det sådan at velfærdsstaten er ret godt polstret på den lange bane bane så når nu vi har den her forpligtelse i parisaftalen til at nedbringe vores emissioner ville det da ikke se fjollet ud
så skal vi ikke bare reducere
olie og gas hvis vi skal fremtidssikre planeten og det skal vi jo for at redde liv for at skabe stabilitet fremover og for ikke at eskalere klimakrisen til uanede højder
vi kan ikke være et grønt foregangsland
godt grundlag for at kunne smide flere og flere ambitioner ind de næste år og få skabt en seriøs omstilling men
står folketinget helt anderledes
fem og halvtreds boreplatforme og produktionsplatforme i nordsøen
seks og fyrre det er alt alt for længe
danmark står over for et meget klart valg
faktisk har afvikle den aktivitet
skal vi rejse os op og være modige og sige prøv at se her
udviklet det her forslag for lang tid siden og
kul og gas skal simpelt hen begrænses hvis parisaftalens mål skal nås det skal efterspørgslen også men det er vi i gang med
for firs procent af de allerede kendte reserver skal faktisk blive i undergrunden
og det er hvis vi bare skal nå to gradersmålet det er det klimavidenskaben siger til os så hvis det skal lykkes
skal vi simpelt hen regulere udbuddet vi skal begrænse den mængde olie olie kul og gas som vi hiver op
gå foran hvis det står til os vi skal ikke kun tale om at begrænse efterspørgslen men vi skal simpelt hen også begrænse udbuddet
ville det da være mærkeligt at stå med en stor olie og gasproduktion hvis vi er kommet så langt at vores eget
så er nordsøen jo i øvrigt ikke den guldgrube
har været nordsøen toppede med sin produktion i to tusind og fire til nul fem stykker
lige nu er vi nede på cirka en tredjedel af den produktion der var på det tidspunkt derfor havde jeg
kloge virksomheder var begyndt at trække sig ud af området og stille og roligt sige nå det var det
at skifte over og gå efter de vedvarende energiteknologier men så skete der
at dele af branchen gik til regeringen gik til folketinget
for et par år siden og bad om at få en yderligere skatterabat så man kunne
var rigtig ærgerligt at et stort flertal af folketinget gik med til
vi låst til at vi skal finde
mængde skatteindtægter
hvis der er bekymringer omkring velfærdsstaten
fem og halvfjerds så vi har ikke brug for de her penge på lang sigt vi har også meget usikre vurderinger af om der overhovedet kommer så store penge
nævnt beløb her i dag på en hundrede og seks milliard
hvis man bruger nogle andre estimater
kan man komme ned på to og halvfjerds milliard
erstatningskrav der kan blive rejst fordi de jo også
de erstatninger de vil gøre krav på om ti år om femten år
vil der være så lidt olie og gas at hente derude og omkostningerne ved at hente det op vil være så store at vi taler om ret små værdier det føler jeg mig ret overbevist om så alt i alt er vi ikke i tvivl i alternativet vi synes
simpelt hen har gjort det muligt nu for en række
stille erstatningskrav hvis vi gerne vil have at vi skal følge parisaftalen
om at fortsætte udvinding af fossil energi næsten frem til
og på den måde binder danmarks økonomi både med
som et ansvar vi bliver nødt til at tage de her penge vi tjener
på meget lang sigt og det er meget usikkert hvor meget vi får ind efter
så jeg synes det er en vigtig sag at holde fast i at vi
udfase den her produktion og og vi må se på på den lange bane hvordan vi får finansieret de her ting men
halvtreds vores ambition i alternativet er at være fossilfri langt tidligere
det betyder jo faktisk at vi skal være færdige med at udvinde og bruge fossil energi i danmark
være tale om forhandlinger og der vil de her virksomheder
erstatninger de kan få og der tror jeg det bliver langt mindre end vi lige forventer
går dem lidt nærmere på klingen i detaljerne
der ganske rigtigt både § tre og
natura to tusind og der kan være fredninger men men det generelle billede som som
naturkvalitet man kan forvente af en nationalpark der er det jo at
og så videre de fleste af de ting er der
friluftsliv men det som er en modsætning
er for eksempel intensiv skovdrift landbrugsdrift og den slags så kunne man ikke tage fat der
store naturlige eller næsten naturlige områder der er udvalgt til at beskytte omfattende økologiske processer sammen med arter og økosystemer kendetegnende for området
vi så bruger samme term i danmark
at naturinteresserede tænker hov var det ikke en nationalpark jeg skulle komme til her
ankommer til en parkeringsplads med landbrug og intensiv skovbrug og så videre
vi kommer til næste fase kunne ministeren ikke synes at det var interessant at tage os til næste fase og få egentlig natur i vores
jeg ved også at der er planer om at udlægge meget mere urørt skov
de samme arealer vi taler om altså statsskov der skal udlægges til urørt
bliver til de femten områder og hvor hurtigt skal det ske men ellers er det
har har ordføreren noget ønske om at
tanker vi har jeg vil godt høre hvor hurtigt
kan ske vi har jo selv nogle tanker om at at nationalparkerne
lægge nogle udviklingsplaner der siger at om ti år
man oppe på et et ordentligt naturindhold
det er rigtig vigtigt at forstå at dem der arbejder med nationalparkerne og dem der bor i nærheden af dem og i i det hele taget bruger dem er utrolig glade for dem men jeg hører også bare fra de mange
undrer sig over at man kan have intensiv skovdrift intensivt landbrug med sprøjtegifte og så videre
internationalt gør man altså noget andet når man snakker nationalparker i udlandet
indeholde ønsker om at få en højere naturkvalitet i området fordi det er
lystfiskere der er rigtig mange som er interesseret i at få en højere kvalitet og så
får det løftet til det det bliver en interessant samtale
så kommer til danmark og parkerer sin bil
at man efter evalueringen her kunne mødes om at prøve
få lidt mere naturkvalitet ind så
det man skulle tro var den
natur altså en nationalpark rent faktisk var en ypperlig
fri og vild natur og det er jo derfor vi gerne vil have
den danske natur får et løft også i nationalparkerne
kan løfte naturkvaliteten der hvor man må forvente den
men det er jo på to forskellige planer
jo godt klar over at de danske nationalparker er opfundet og reguleret ved en lovgivning men det er jo også et internationalt begreb og når man kommer og besøger danmark eller man som dansker er vant til at besøge nationalparker rundtomkring i verden
man kan have have en anden forventning end det man oplever når man kommer til en dansk nationalpark
samtidig har den her store opgave med at vende tilbagegangen i biodiversitet til en fremgang
tager fat i det som man burde have den højeste forventning til nemlig vores nationalparker og så giver den en skalle der så derfor vil jeg høre hvad tænker ordføreren man kan
få mere ambition ind i
tænker man måske kunne gøre var at man kunne kigge på grænserne for nationalparkerne og
gå til lodsejerne og sige i kan blive i nationalparken og så lave en slags omstilling til natur eller vi flytter grænsen så i kommer til at ligge udenfor
justerer vi ind og ser hvad der kan lade sig gøre
rundtomkring og når vi for eksempel kigger på urørt skov
det endnu mindre bittesmå pletter rundtomkring
det er vel en generel problemstilling vi har i danmark at der er
skal have naturen indpasset og der bliver vi jo nødt til at lade den udvikle sig lidt ud i
udpeget og jeg tænker netop
som også fru trine torp sagde at
så tænker man hvor er naturen nå der er en lille klat der
man synes det burde være er der jo også intensiv skovdrift
er en mærkelig oplevelse for en turist eller for en der er interesseret i naturen at komme til danmark og sige
og så er det i virkeligheden et kludetæppe af små skovklatter
der er intensiv skovdrift og hvad kunne man så gøre i halen på den evaluering som åbenbart er i gang hvad forestiller ordføreren sig at man kan gøre med den evaluering
eller hvad skulle man måske i virkeligheden kalde den og og hvad
at vende tilbagegangen i biodiversitet er det noget der også skal ske i nationalparkerne hvordan får vi den proces ud over rampen
nationalparker rundtomkring i europa
og også i usa engang og og har brugt meget
at være på vandreture i den slags parker og jeg synes det er ret fantastisk at man kan tage rundt og man kan forberede sig og læse om nationalparkerne og finde ud af hvad der er af særlig natur her og her og
opsøge det og få nogle store naturoplevelser det er noget af det jeg jeg bruger og
jeg og min familie bruger meget tid på når vi rejser
op i kongernes nordsjælland nordsjælland og se det vildeste
vi tager i danmarks nationalpark heroppe i nordsjælland og
når nu vi har udpeget nationalparkerne og når nu vi har arbejdet
lægge en plan for at om to år sker der det her og om tre år
folketingssalen her i dag
den har jo faktisk vist at rigtig mange partier er interesseret i at skabe langt mere vild natur i danmark og det er jo hovedsagen det er jo det overordnede det handler om at vende tilbagegangen i biodiversitet til en fremgang og der er så forskellige bud
på hvilke måder hvad vi skal kalde det og
fra dansk folkeparti hører jeg ikke nogen sådan stærk ambition om at vi skal have
meget vildere nationalparker eller meget mere
jeg vil glæde mig over at vi trods alt fra fra hele oppositionssiden har hørt mange forskellige ambitiøse bud på at vi skal have meget mere vild natur i danmark så
fuldstændig individuelt
hvad det er der er brug for det kan godt være at der for nogle arealer vil
forestiller jeg mig det kan også være at man kan indgå aftaler med lodsejerne om at man laver en slags ekstensiv drift
at man laver andre aktiviteter eller at man bytter arealer i noget
det ikke muligt at sætte egentlige beløb på
spørger vi mere til en proces og en målsætning som man bør arbejde med i
natur og klima og
det regeringsprogram vi har fremlagt når vi så har
en række forslag her i salen
jo karakter af at være ønske om at der bliver lagt planer når man har en nationalpark for at man får mere natur det kan man ikke finansiere på forhånd og vi har også den her med at stoppe
efterforskningen af olie og gas i nordsøen som også har meget
være carsten rahbek men flere er jo enige om det
nemmeste og enkleste snuptag for at vende tilbagegangen i biodiversitet til en fremgang er
skovdrift tømmerproduktion
simpelt hen kan sætte naturen fri på vores fælles arealer og det er jo kun en femtedel af vore skove i danmark
tilbage til at producere tømmer nemlig de private
om ministeren har andre bud på at vende tilbagegangen i
man ret hurtigt kunne få fsc certificeret især hvis man lige skubber lidt
det vi bare har brug for hvis vi spørger forskerne er jo femoghalvfjerdstusind ha vil ministeren starte med at udlægge femoghalvfjerdstusind
ha af de danske statsskove til
vi egentlig har hørt i i mange år nemlig en forholdsvis hurtig frisætning af produktion i danske statsskove men så blev det til en forklaring om at alle landbrugsarealerne som som
staten ejer skal blive til skov og at det skulle være det første
spørger man biodiversitetseksperter
siger de jo at der ikke er meget biodiversitet at hente i starten
er liberal alliance med på en hurtig omstilling af alle statsskovene
at vi først kommer igennem landbrugsarealerne og hvad er tidshorisonten
stoppe tilbagegangen i biologisk mangfoldighed
hvornår når vi dertil trettentusind er en fin start men
småting i forhold til det vi skal nå nemlig femoghalvfjerdstusind
fem og tres procent af samtlige rødlistede arter i danmark er knyttet til skovens økosystemer og seks og tredive procent af alle rødlistede arter i danmark findes kun i skov
sige at en meget stor andel af vores truede biodiversitet er helt afhængig af skovens tilstand
vi synes det vil være et naturligt opgør
naturstyrelsens rolle bør jo være at sikre en høj biodiversitet og borgernes adgang til natur
ønsker med det her forslag hvad hvad betyder det så
for skovdriften i danmark ja statsskovene
det vil sige cirka en femtedel og tilbage har vi så stadig fire femtedele som vi kan bruge til skovdrift er det så er de rigtige arealer ja ja der kan man sige at flere ordførere