syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
være så konkrete i vores kritik og ændringsforslag
og kampen fortsætter
vi må stille dem til regnskab for de konkrete konsekvenser
stole på at enhedslisten
det var ordføreren og ordførerens parti der kom med ideen om en to årig dagpengeperiode det fik vi bekræftet i går og det er jo den politiske realitet at hvis dansk folkeparti ikke havde støttet den tidligere regering i det her
hvad vi formoder at de her forskellige akutpakker der er lavet inklusive den vi har lavet sammen med regeringen ikke er tilstrækkelige
som dansk folkeparti også og så vi
det dansk folkeparti har gjort jeg er selvfølgelig glad for at dansk folkeparti stemmer for det
signal man vil ikke slås for at forlænge dagpengeperioden permanent hvad med genoptjeningsretten vil man
af dagpengeret tilbage til det det var før altså seks og tyve uger vil man slås for at ophæve de forringelser af de supplerende dagpenge som dansk folkeparti har været med til at gennemføre det er jo ret interessant at vide for
og se hvad vi kan gøre for de mange mennesker der bliver ramt af de stramninger
enhedslisten er enig med økonomi og indenrigsministeren og regeringspartierne i analysen af hvad det her forslag egentlig går ud på og vi er også enige i at folketinget
bør afvise forslaget vi mener det er urimeligt at pålægge kommunerne en udliciteringstvang som jo opstår ved at man afskærer kommunerne fra at aflyse et udbud
enhedslisten vil gerne videre ad
sag mod silkeborg kommune og der vil jeg gerne lige citere
hensyn i det hele taget synes jeg det er ret besynderligt at partier der hylder frihed og liberale værdier og kommunalt selvstyre
som bliver konsekvensen af det her forslag så afskærer man
også kommunen fra at sikre sig imod sådanne
jeg kan forstå på ordføreren at det er et mål i sig selv at øge andelen af offentlige opgaver der bliver konkurrenceudsat
gerne høre ordføreren hvilken dokumentation er der for
nu refererede ordføreren til at man ligesom har spurgt dem der er ansvarlige for den politik ude i kommunerne og det er måske ikke så besynderligt at de
sammenfattende og sammenlignende rapporter findes der som kunne underbygge ordførerens påstand om at det er gavnligt med så stor en andel
jamen jeg har jo siddet og studeret det her forslag til vedtagelse og jeg vil da gerne prøve at finde ud af ud over det der står klart og tydeligt hvad der sådan er de bagvedliggende tanker skal det forstås på den måde at
ordføreren og ordførerens parti faktisk
jeg også glad for den enighed vi havde under det foregående punkt men når man læser teksterne
at der dog er nogle klare signaler i det her man ønsker en øget brug af konkurrenceudsættelse
den bedste og billigste løsning det sidste
plus at man også vil kigge på eventuelle barrierer der er for at man kan opfylde den
målsætning
ordføreren for venstre gav udtryk for jeg er klar over at der er nogle forskellige instrumenter
tak tak til ordføreren jeg vil jo også gerne opklare hvad det er for tanker der rører sig i ordførerens hoved når hun har tilsluttet sig det
vedtagelse hvoraf det jo klart fremgår at man gerne vil fremme en øget brug af
jeg kan høre ordføreren siger at det det drejer sig om er bedst og billigst og
bare spørge synes ordføreren det er en god idé at
konkurrenceudsætte som det hedder ældreplejen praktisk hjælp personlig pleje og madservice synes ordføreren det er en god idé
synes ordføreren det er en god idé at konkurrenceudsætte uddannelse altså folkeskole eller anden form for undervisning
godt være at listen var lidt lang men det er jo velkendte områder og en velkendt diskussion men så lad mig spørge på en anden måde er der noget af
sektor og den offentlige sektors fremtid
så kort som det nu er muligt i den her tidsmæssige sammenhæng
med økonomisk krise
et stadig mindre rummeligt arbejdsmarked og et stort pres på velfærd og miljø
vi udnytter jo slet ikke de muligheder der ligger i at den
gennem den meget omtalte
motiver der driver dem men det er jo bare
som det bygger på allerdybest nede men som sagt anerkender
jeg tror man kommer til at lede rigtig længe efter konkret analyse og dokumentation for de her påstande og jeg vil helt konkret opfordre
rapport som blev udgivet af anvendt kommunalforskning i to tusind og elleve der handler om effekter ved udlicitering af offentlige opgaver så vil man kunne se
de her myter bygger på sand det man har gjort i den her rapport er at man har kigget på hvad
af studier og analyser af de her forhold
at udlicitere offentlige ydelser og der vil man kunne se at der
reelt ingen dokumentation
se på hvordan man får løst opgaverne så det at vi ligesom bliver skudt i skoene at
vi under ingen omstændigheder vil medvirke til udlicitering
det kan man jo ikke afvise for der kan være nogle opgaver nogle driftsopgaver nogle tekniske opgaver hvor kommunen
i den konkrete situation ikke besidder den nødvendige kapacitet og så kan man jo
at entrere med private virksomheder det sker jo hver dag i forhold til byggeopgaver og andre
ordføreren er i gang med at overfortolke hvad jeg sagde jeg sagde at der
når kommunen overlader løsningen af en opgave til private virksomheder ud fra den situation som kommunen nu sidder i med de muligheder
ordførerens holdning om at det i sig selv skulle kunne fremme en bedre offentlig sektor at konkurrenceudsætte
det er der ikke nogen dokumentation for det vil vi gerne indgå i en konkret og saglig diskussion om ud fra de konkrete eksempler der kan tænkes og så afprøve vores påstande hver
ligesom gentage hvordan det skulle forstås
nødvendighed der kan være en situation hvor det er en nødvendighed
der er også nogle regler den skal følge i den forbindelse
parti og vel alle de andre partier mener at det i sig selv er en god
end at konkurrenceudsætte og det er jo det som ordføreren helt har misforstået
det er ordførerens eneste metode til at undersøge om den offentlige sektor
ældreplejen herunder opgaverne i plejeboliger og på plejehjem men siden to tusind og tre
pligt for kommunerne til at sikre borgernes frie valg af leverandør som man kalder det i hjemmeplejen
på baggrund af finanslovaftalen herom l en hundrede og en og tyve handler som sagt ikke om at indføre ny pligt til at udbyde frit valg eller til at udvide de velfærdsområder der kan udsættes for udbud lovforslaget handler
at fjerne nogle særregler om hvordan kommunerne skal sikre det frie valg sådan at kommunen frit kan vælge mellem de forskellige modeller de hele tiden har haft til rådighed nemlig udbudsmodellen godkendelsesmodellen
ligesom vi jo har fået konkretiseret et
det fremgår af min ordførertale hvad det er vi synes
også bliver der men jeg tror ikke at det er en ny problemstilling vi er vi er ude for her vi er generelt tilfredse med at
besparelsen ikke bliver puttet i statskassen men at den bliver
fru karin nødgaard kalder borgernær service det er det
de vågne kommunalbestyrelsesmedlemmer
som sidder rundtomkring i byrådene det er jo i første og sidste ende dem der skal være meget opmærksomme på hvordan de her ordninger bliver brugt og hvordan pengene i kommunerne bliver brugt
hvis ankestyrelsens afgørelser ikke bliver fulgt
og i anledning af indenrigsministerens
oplæg vil jeg sige at det måske var en god idé
socialudvalget får oversendt et notat om hvilke muligheder statsforvaltningen i dag har for at få kommunerne til at rette ind det var noget man måske burde vide
er jo i hvilket omfang følger kommunerne ikke ankestyrelsens afgørelser hvilken type afgørelser drejer det sig om bare for at nævne et par spørgsmål men indtil vi får
så synes jeg at vi alle bør overveje de forskellige muligheder for konkrete løsninger
sætte fantasien i sving for at se om vi kunne
på nye muligheder for det er helt klart ikke tilfredsstillende som det er dansk folkeparti
at borgeren skal kunne idømmes en godtgørelse hvis kommunen har truffet en forkert afgørelse det er et helt indlysende forslag som enhedslisten og de nuværende regeringspartier tidligere har fremført i forbindelse med vores forslag om en social
når vi kommer til de konkrete beslutninger støtte at vi får indført en sådan ordning så vil jeg også gerne henvise til gøre lidt reklame for om man vil en række forslag som dansk handicap forbund for nylig har fremsat for
løse nøjagtig den problemstilling vi drøfter her i dag
styrket retssikkerhed jeg skal nok med at læse dem alle sammen op men jeg vil gerne lige henlede opmærksomheden på nogle stykker af dem den røde tråd er at ankestyrelsen skal have kompetence til at følge op på de afgørelser den træffer
en redegørelse til ankestyrelsen om hvordan de har handlet
ankestyrelsen skal også have en kompetence til at henvende sig til kommunen
foreslår dansk handicap forbund have indført at kommunerne skal behandle hjemviste sager inden for en bestemt tidsfrist det ligger lidt i forlængelse af det andet og samtidig
skal kommunen kunne hente råd og vejledning i statsforvaltningen hvis de er i tvivl
at styrke det kommunale tilsyns
så skal borgerne have hjælp til at klage for det er jo meget fint at vi har alle mulige fine regler og instanser men hvis borgerne ikke føler at de har overskud til at forfølge deres sag ja så vil der være masser af borgere der bare havner ude i
at de måske i virkeligheden var dybt frustrerede og mente
det sidste man kunne nævne var noget som herre eyvind vesselbo også var lidt inde på
man skal fjerne kommunernes økonomiske incitament til at træffe forkerte afgørelser
dansk handicap forbund formulerer det lidt skarpt men det kunne jo handle om at man under alle omstændigheder skal inddrage den kommunale gevinst
bare nogle af de forslag dansk handicap forbund er kommet
undersøgt tingene inden vi konkluderer
det lød som om der var nogle spændende ting i venstres forslag blandt andet det om økonomiske incitamenter det vil jeg studere nøje
så kan vi jo tage det frem når vi skal til
tog den diskussion sidste år hvor færøerne stik imod mange års sædvane ønskede en regulering af bloktilskuddet og så synes jeg ikke
at tage en stor debat om det når det er et ønske fra færøerne og det er et rimeligt
er fem konkrete spørgsmål og at disse spørgsmål alle drejer sig om økonomien i et eventuelt storskalaprojekt og derfor klart vedrører et område hvor grønland har enekompetence kan ordføreren bekræfte at det er det vi diskuterer
den statsministeren har brugt som begrundelse for ikke at svare det vi diskuterer det vil
ordføreren forholder sig til er hvad den danske regering skal svare
så derfor er det vel ikke så irrelevant at der er svaret på det spørgsmål
andet spørgsmål er ordføreren bekendt med at jeg har foreslået ordførerens partifælle herre kim andersen som har stillet de fem omtalte spørgsmål at vi fandt en formelt set mere rigtig måde at få svar på de spørgsmål på
og at grønlandsudvalget her i københavn rettede en henvendelse til det grønlandske erhvervsudvalg for at høre om de
i det grønlandske landsting til den relevante kompetencemyndighed på de
den her diskussion drejer sig om
skal det så opfattes sådan
vilje har valgt at se bort fra den problematik fordi det er mere hvad skal jeg sige underholdende i indenrigspolitisk forstand at man nu kører en stor debat om at den danske statsminister ikke vil svare på spørgsmål
råstoffer hvilke selskabskonstruktioner der skal anvendes i den forbindelse og på hvilket økonomisk grundlag det skal foregå det har venstre åbenbart men sådan er spillereglerne altså og derfor
oversvømmet af den gule fare ja vi står jo nærmest på randen af tredje verdenskrig
de internationale konventioner om arbejder og menneskerettigheder vil blive overholdt
og grønlandske udlændingelov vi ser frem til
samråd og svar på skriftlige spørgsmål der kan afklare det problem
forhåbentlig også få en hug og stikfast garanti for
sker der en begrænsning af de grønlandske fagforeningers forhandlingsret fordi de udenlandske overenskomster bliver beskyttet og at det også vil være i strid med
de internationale konventioner som danmark har tiltrådt og som
besvares spørgsmål der har relation
meget beredvilligt stiller op til et utal af samråd og
meget beredvilligt svarer
storskalalovens konsekvenser er for løn og arbejdsvilkår og arbejderrettigheder og så videre og jeg har ikke på noget tidspunkt hørt nogen repræsentant fra regeringen sige at det var irrelevante spørgsmål og at dem ville man ikke svare på
man erkender at på det punkt er det jo ikke grønlænderne der bestemmer alene udlændingeloven
i forhold til relationen mellem storskalaloven og udlændingepolitikken i det her spørgsmål det er ikke nogen hemmelighed for nogen som har gidet følge bare lidt med i de skriftlige medier og
utallige steder har jeg diskuteret det og gjort klart rede for vores synspunkt
problem jeg ved at regeringen er fuldstændig klar over hvad enhedslistens holdning er på det punkt og så vidt jeg husker
samråd om og på et tidspunkt bliver der også fremsat et lovforslag og så kommer vi helt i dybden med alt det
for vi har allerede stillet de spørgsmål der bliver nok stillet flere men det vil jo være
med de svar vi får i første omgang vi har stillet en masse spørgsmål om det og vi har ikke på noget tidspunkt fået at vide at det mente regeringen ikke at der var en retlig interesse i
som borgerlighedens ordførere har meget svært ved fordi de jo må se i øjnene
de fem konkrete spørgsmål
til kvaliteten i i herre kim andersens spørgsmål det var i hvert fald ikke min hensigt og det er jeg helt enig i
gøre kollegaerne skal stille de spørgsmål de mener de har behov for at få besvaret så jeg beklager meget hvis det kunne opfattes
ordførerens sidste bemærkning i ordførerens ordførertale nemlig at vi skal gøre os umage for at den debat vi fører herhjemme drejer sig om det den
ikke kommer til at skade rigsfællesskabet og grønlænderne en oplevelse af at vi forsøger på at tvinge noget ned over hovedet på dem som de ikke har nogen interesse i
plads til forbedringer når vi taler om de områder som
ordføreren og jeg har også talt om at vi bør sætte os sammen for at drøfte hvordan
gøre en bedre indsats i forhold til at modtage grønlændere her
grunden til at jeg stiller et spørgsmål er at ordføreren sagde at efter ordførerens mening
rigtigt og så vil vi rette det med det samme det er ikke noget vi ønsker men
fra dag nul det er fra dag minus fra vi så det første udkast til storskalaloven det svarede jeg også tidligere fra talerstolen så
at man sætter spørgsmålstegn ved det
de internationale konventioner som danmark har tiltrådt så hvis det kun er det kritikken går
ikke er i strid med selvstyreloven det er faktisk i overensstemmelse med den
med et andet medlem af ordførerens parti i dagens udgave af berlingske og det fører mig til et spørgsmål til ordføreren stiller venstre stadig væk krav om en såkaldt timeout
viderebehandle det vi skal behandle her i folketinget og som vi skal koncentrere os om når den tid kommer nemlig udlændingeloven har venstre stadig væk det her krav om en timeout sådan at det hele skal sættes i stå indtil venstre har fået opfyldt nogle ikke
venstre havde fået opklaret nogle ikke nærmere definerede ting i forhold til økonomisk engagement og så videre
jeg mærkede mig jo i ordførerens
en ting der ellers har spillet en stor rolle i ordførerens argumentation nemlig rettighederne for kinesiske og grønlandske arbejdere og fagforeninger og løn og arbejdsvilkår ligesom ikke
det fremgik heller ikke med nogen vægt i ordførerens tale så jeg skal bare høre om det stadig væk er interessant
de forhold inden vi stemmer om
hvad vi synes om den nu vil jeg så bare sige til ordførerens beroligelse at
jeg har dog bare et enkelt spørgsmål
åbenbart på vegne af i hvert fald to af regeringspartierne
og måske også statsministeren
at ordføreren syntes det
selvstyret har jo ikke ændret politik
var anledningen til at man pludselig fandt det nødvendigt at komme med en udmelding om et meget hypotetisk spørgsmål det synes jeg ikke jeg har fået noget svar på
den udmelding er udtryk for at socialdemokratiet har ændret holdning
jo en meget klar politik herhjemme om at det er noget vi
til nød har brugt på forsøgsbasis nede på risø men ellers vil vi ikke have noget med det skidt at gøre fordi det er giftigt og
farligt og alt muligt andet
vi indtil nu været enige om er det udtryk for en holdningsændring
uafhængighed og selvbestemmelse og oprette deres egen stat så er det vel heller ikke urimeligt
klare sig selv og føler at de er klar
så også gerne vil være det det er selvfølgelig et spørgsmål på baggrund af ordførerens kritik af
rigsfællesskabet der er lidt trætte af den måde vi indtil nu har diskuteret det her spørgsmål på i hvert fald
de seneste måneder sådan lidt ydmyghed er nok også meget godt
sagen er jo at danmark
i arktiske sammenhænge hvis vi ikke i sin tid havde koloniseret grønland så lad os nu glæde os over at vi i to tusind og ni kom så langt
vi fik en selvstyrelov som giver grønland mulighed for selvstændighed i det tempo
var ude med hvor han krævede en timeout i behandlingen af udlændingeloven det kunne dårligt opfattes som andet end et forsøg på benspænd
finde ud af hvad socialdemokraterne og regeringen egentlig mener og hvor de er på vej hen den seksogtyvende januar
at det var meget nødvendigt at melde ud at hvis grønland valgte at
så længe de internationale konventioner om det spørgsmål blev overholdt nu var jeg tilfældigvis i grønland på det tidspunkt og jeg tror
at de to partiers udmelding vakte stor undren undren
i den grønlandske befolkning af den simple grund at det grønlandske landsting
taget skridt til at ændre den gældende politik som jeg hørte udmeldingerne så gjorde man
det vil sige den socialdemokratiske og radikale ordfører den seksogtyvende januar to tusind og tretten
op med mange års dansk politik i forhold til udvinding og eksport af uran især eksport af uran
udenlandske overenskomster på bekostning af de grønlandske fagforeningers muligheder for at tegne overenskomst for alt arbejde i anlægsfasen
den grønlandske regerings repræsentanter har en anden udlægning af
den grønlandske erhvervsminister den syttende december og sat de to ting op over for hinanden for at få en afklaring der vil også blive samrådsspørgsmål hvor
få afklaret om vores læsning af loven på det her område
jeg mener at vi har ansvaret for at de relevante ilo konventioner bliver overholdt det er danmark der har det folkeretlige ansvar der
og forklaringer der kommer på de spørgsmål vi stiller vi nåede jo ikke så langt i det der samråd vi nåede faktisk ikke til de spørgsmål som var kritiske for enhedslisten om man så må sige lige nøjagtig spørgsmålene om fagforeningernes forhandlingsret
i en diskussion om investeringsmuligheder i grønland og om hvem der eventuelt kunne bringes på banen
det er det der kan siges om det så deltager enhedslisten jo også gerne i en diskussion
at komme med ideer til hvem der eventuelt kunne bringes på banen og der har
komme med en helt tredje idé som måske også kunne være mere fremkommelig for grønlænderne at diskutere nemlig at vi bragte den nordiske investeringsbank på banen det er en bank der skal investere
miljømæssige hensyn og der slap man måske for den
lugter det lige pludselig af gamle dage
hvor det danske erhvervsliv skulle have snabelen ned i de grønlandske kasser det er ikke sikkert det er sådan
almindeligt at håndbold og andet
komme videre før et eller andet er afklaret uden at vi andre så i øvrigt rigtig kunne få at vide hvad det var der skulle afklares ud over at det var noget med danske erhvervsinteresser
jeg faktisk også i mit svar
investor der måske på en eller anden måde kunne inddrages her på en fornuftig måde
vi er jo bestemt heller ikke modstandere af statslig involvering i produktion og den slags og vi ser med stor glæde på at borgerligheden pludselig begynder at interessere sig meget for den
del så det kan da blive en vældig interessant diskussion det der er afgørende for os er at det sker på grønlændernes præmisser for det er dem der har kompetencen i forhold til det med råstofferne
grund til at oprette alle mulige selskaber hvis grønlænderne ikke synes
forestille sig at vi prøvede at bruge den forespørgselsdebat jeg ved godt det er nyt men lad os da få nogle ideer på bordet og hvad mener ordføreren i øvrigt
kunne gøre bedre for at leve op til de smukke ord vi nu skriver
oplagt et af dem hvordan kunne vi for eksempel
man ville være tilfreds med i hjemmestyret var der nogle konkrete ting vi kunne gøre fra dansk side for ligesom at hjælpe sådan en turisme bedre på vej ikke dermed sagt at vi ikke gør noget men
spørgsmålet om social dumping og så videre så vil jeg gerne spørge ordføreren om ordføreren mener at storskalaloven i den udformning den har lever
relevante ilo konventioner blandt andet nummer otte og halvfems om retten til
kollektiv forhandling og om ordføreren og ordførerens parti overvejer at
initiativ til at ændre storskalaloven på
man kan nemlig sende en
om ilo skønner at den den lov man
er i overensstemmelse med de relevante ilo konventioner så jeg vil høre om ordføreren er bekendt med det
og få det afklaret
vedtagelsen mit spørgsmål er er er
statsministeren enig i at storskalaloven for så vidt angår relationen til
internationale konventioner om arbejde og menneskerettigheder er omfattet af det stykke jeg lige har læst op er er statsministeren også enig i at en eventuel beslutning
uranudvinding og eksport vil være omfattet
det nikker statsministeren til men det er vel ikke det der står i selvstyreloven for der står at inden selvstyret påtænker at træffe sådanne
beslutninger der har væsentlig betydning for rigets forhold til udlandet inden landstinget træffer beslutning så skal det forhandles med regeringen det var derfor jeg spurgte
statsministeren er enig i at storskalaloven for så vidt angår relationen til de internationale konventioner og kun det også vil være omfattet af den her bestemmelse om at det skal forhandles med regeringen
det er yderst positivt at lovforslaget vil forebygge tvangsægteskaber ved at sikre at religiøse forkyndere får et obligatorisk kursus
får mulighed for at tilvælge den nye ordning
men den her del af den er jo tilfredsstillende og vi er da glade for at vi kan få lov til at være med til at bære det igennem i folketinget
der skal hjælpe førtidspensionisterne til at træffe det rigtige valg for
som det er beskrevet i dag idet det kun taler om at der skal gives vejledning der er to ting vi gerne vil have slået fast det ene er
førtidspensionistens anmodning først
skulle tage stilling til om man vil overgå
fra den gamle ordning til den nye ordning de er meget forskelligt skruet sammen og det kan have store konsekvenser for den enkeltes
hvis man ikke får valgt rigtigt der derfor har vi stillet de her ændringsforslag og nu har de jo ikke fået nogen hvad hvad skal man sige stående ovationer i udvalgsbehandlingen men jeg synes
sådan at folketinget er advaret når der meget sikkert vil opstå den situation i den kommende tid at førtidspensionister fortryder deres valg når de opdager hvad konsekvenserne rent faktisk
vi er altså ikke imponeret over ministerens
vil give anledning skal indhentes
hvor man så vil argumentere med at det jo koster penge
påføre det offentlige et erstatningsansvar det
formuleringen i selve ændringsforslaget så jeg syntes lige at jeg ville bemærke at det punkt en er nogle dårlige undskyldninger for
nogle klager fra førtidspensionister der ikke føler at de fået en ordentlig orientering om konsekvenserne af at vælge at
jo over at det er nogle voldsomt øgede krav
det der hedder dokumentation af hvad de går og laver der egentlig er det allerstørste problem de bruger simpelt hen alt for meget tid på at dokumentere hvad de går og laver
nogle få eksempler og jeg tror ordføreren kender dem
time til den borgernære service hvis vi kan bruge det ord tilsvarende sygeplejerskerne der bruger mere end
om dagen en stigning på tretten procent sådan tror jeg man vil kunne gå ned i alle grupper af offentligt ansatte og få de samme tal hvad er baggrunden er baggrunden de her krav om konkurrenceudsættelse i
sektor som tvinger den offentlige sektor til hele tiden
dokumentere måle og veje det man går og gør
at få nedbragt alt det her med bureaukrati og overflødig kontrol men tillid skal jo
begge veje og derfor var ordførerens parti og mit parti og de to andre regeringspartier jo forslagsstillere
et forslag i november to tusind og ni om at der blev oprettet
et centralt uafhængigt nævn til sikring af de offentligt ansattes ytringsfrihed en vigtig nøgle til forbedringer
er jo at de ansatte tør komme med deres forslag til forbedringer og nogle gange kan det være kritik af ledelsen
risikerer man måske at komme i unåde og blive fyret og den slags så et af formålene med det nævn var lige nøjagtig at vi skulle have
bedre åben dialog i den offentlige sektor og sikre at medarbejdernes gode ideer
kom frem i lyset og blev brugt var det en vej at gå sådan
det var derfor jeg ville høre ordføreren
om det var sådan en retning vi kunne gå altså at forbedre de offentligt ansattes ytringsfrihed og hvis ikke ordføreren lige vil hægte
på et forslag vi var enige om tidligere måske skal der lige være tid til at genlæse det
fremme de offentligt ansattes kreativitet simpelt hen og frigøre mest mulig af deres tid til det som de
vel lige at nævne tidstyranniet blandt social og sundhedsassistenter som de selv har påpeget som et stort problem
de føler simpelt hen at de ikke kan udføre deres arbejde tilfredsstillende fordi de skal bruge alt for stor en del af deres tid
nået til en nogenlunde fælles erkendelse af at det er tosset
det er så her at jeg mener og enhedslisten mener at et af de grundlæggende problemer når vi taler om det her er at man igennem mange mange år
kravet om konkurrenceudsættelse fører os i den stik modsatte retning af det vi
at vi skal have mindre bureaukrati og kontrol fordi konkurrenceudsættelsen kræver at alt bliver målt og vejet og dokumenteret ned i mindste detalje ellers kan man nemlig ikke benchmarke
skal være på sammenlignelige klare økonomiske præmisser det går selvfølgelig helt galt dér hvor man vil måle og veje og dokumentere ting som ikke kan måles og vejes såsom menneskelig omsorg
som de mange hundredetusinde offentligt ansatte specielt i social sundheds og uddannelsessektoren er ansat
skal vi starte med at begrænse kravet om markedsgørelse af den
sektor både den markedsgørelse der ligger i indførelsen af bestemte ledelsesprincipper
kravet om udlicitering når man ser på regeringens forslag til en vækstplan
det desværre ikke den vej det går der tales ganske vist
af den offentlige sektor og effektivisering og afbureaukratisering
fra de nuværende fem milliard kr der ligger i den gældende
til hele tolv milliard kr uden at det konkretiseres hvor
direkte andet end som forhandlingspart og det er
stikord som økonomistyring og benchmarking vi har endnu til gode
det lyder som om der er noget nytænkning på vej spørgsmålet er så
øger unødig kontrol med de offentligt ansatte eller stiller uhyrlige krav til
dokumentation af hvad den enkelte offentligt ansatte gør
kommer til at fylde alt for meget af den offentligt ansattes arbejdstid jeg er helt sikker på
skulle ordføreren være i stand til at finde et enkelt eller to der ikke helt lever op til det jeg står og siger her så vil jeg gerne kigge på det og finde ud af hvor det gik
lægger man lige mere end det dobbelte oveni jeg vil gerne høre ministeren om ministeren kan løfte sløret lidt mere for hvordan man har tænkt sig at
ministerens bemærkninger til nogle enkelte af de områder der nævnes
der skal sælge varer eller hvad
der hedder at ændre på arbejdstidsregler og arbejdsforhold hvad forestiller ministeren sig der og det sidste
den tidligere regering hele tre gange har vi
forslag om at ophæve varighedsbegrænsningen på sygedagpenge
ministeren brugte ordene vi vil kombinere en ophævelse af varighedsbegrænsningen på sygedagpengene med en tidlig indsats men er det det der ligger i ministerens
jeg jo risikere at gå hjem som en rigtig glad mand så det vil
men jeg er nødt til at spørge ind
ministeren brugte altså i det første indlæg vendingen vi
at ophæve varighedsbegrænsningen for sygedagpengene kombineret med en tidlig indsats
en ophævelse af varighedsbegrænsningen på sygedagpengene tværtimod
forkortes sygedagpengeperioden fra to og halvtreds til seks og tyve uger og den ydelse man derefter overgår til medmindre man bliver omfattet af en af forlængelsesmulighederne er ikke sygedagpenge men en kontanthjælpssats
en situation en uforskyldt situation hvor de ikke er raske nok til at arbejde og heller ikke syge nok til at få tilkendt en førtidspension synes ordføreren virkelig at det er rimeligt og hvorfor skulle en sådan ordning bringe disse mennesker nærmere arbejdsmarkedet det vil jeg
kunne ordføreren ikke bare lige kort forklare hvorfor ordføreren synes at det er en god idé
en situation hvor otte tusind mennesker
mister deres sygedagpenge og hvoraf kun en meget lille del af dem er raske nok til at komme i arbejde resten er
ydelse
er de ikke raske nok til at komme i arbejde er det rimeligt og hvorfor synes dansk folkeparti det er en rimelig situation at bringe mennesker i at de
at man kan bevare sine sygedagpenge indtil den dag hvor det er afklaret om man kan fortsætte på arbejdsmarkedet på almindelige vilkår om man skal
det jeg lige har læst op er jo i fuld overensstemmelse med det forslag enhedslisten
og det som står i regeringsgrundlaget så hvad er det for en ny
ny erkendelse sf er nået til
kommer lidt flere mennesker
hvad der er jo ikke er nogen ønsker allermindst de mennesker
hovedsagelig at kommunerne ikke løfter det ansvar de skal i henhold til sygedagpengeloven nemlig at sørge for en tidlig og helhedsorienteret indsats
man får hjulpet mennesker lang tid før de kommer i den
at økonomisk utryghed i sig selv kan være en meget væsentlig barriere for at blive rask og vi var enige om og jeg citerer fra vores beslutningsforslag der er behov for både bedre opfølgning og ophævelse af
det sagde vi i en erkendelse af at ophævelse af
problemet i sig selv der skal en øget indsats til i kommunerne i form af tidlig indsats og helhedsorienteret sagsbehandling
regeringen vil afskaffe varighedsbegrænsningen på sygedagpenge i stedet vil regeringen styrke den aktive indsats citat slut det var og er ikke til at misforstå men så begyndte vores bekymringer
at cirka otte tusind mennesker helt unødigt er kommet i denne situation på grund af regeringens tøven i denne sag det var ikke sket hvis regeringen med det samme havde benyttet sig af sit flertal sammen
det havde jo så været værd at vente på hvis valgløftet rent faktisk var blevet indfriet men skuffelsen var stor blandt vælgere patientforeninger og hos enhedslisten da regeringen omsider meldte ud her i begyndelsen af februar
flytte penge fra ydelserne og over til den tidlige indsats som ordføreren sagde nu kan man godt pludselig acceptere
nu er en økonomisk prioritering og må jeg tilføje når vi ser hvad regeringen i øvrigt har fremsat af planer siden hen
joachim b olsen stå og afvise vores forslag fordi han har en helt anden filosofi og noget af det vi måske lige overvejer og som gør at vi ikke bare lige opsøger den situation som herre joachim b olsen
kunne jo være en vis frygt for at herre joachim b olsen
ved et kommende folketingsvalg
den ikke kan samle flertal for et forslag fordi enhedslisten stemmer imod det så er det regeringens valg
af det og så kender vi jo nogle parlamentariske spilleregler men når vi ikke opsøger situationen det kan være regeringen gør det
om at frygte noget som helst det handler bare om at kunne huske en lille smule tilbage på den anden side af det sidste folketingsvalg og så vil det jo
lysende klart at enhedslisten vil få langt mindre indflydelse i et folketing hvor herre joachim b olsen
har en bestemmende indflydelse end vi har med den nuværende sammensætning
mulighed for at påvirke det så jeg ved ikke hvad
herre bent bøgsted har hørt i min tale jeg har sådan set bare ridset op hvad enhedslistens princip
og det er at vi arbejder for at forbedre almindelige menneskers vilkår
de forbedringer vi kan skaffe et flertal for
til en kortvarig forlængelse af dagpengeperioden
imod når vi kommer med et forslag der kunne forbedre vilkårene for langtidssyge
jeg har såmænd bare ridset op hvad enhedslistens principper er for arbejdet i folketinget og dem følger vi og dem kender regeringen udmærket
af regeringens generelle økonomiske politik som vi på det seneste har set et rigtig skrækkeligt eksempel på nemlig med den såkaldte vækstplan
og dér er vores opgave i folketinget
prøve om vi kan overbevise regeringen om at den skal lave nogle forlig med enhedslisten til gavn for almindelige mennesker i det her land
for et forslag fordi både enhedslisten og den borgerlige side stemmer imod
går den jo allermest på at fru ulla tørnæs fuldstændig iskoldt
det er helt i orden at mennesker
og ikke raske nok til at komme tilbage i arbejde men heller ikke så syge at
noget man kan blive bedrøvet over når det samtidig bliver pakket ind i en masse ord om omsorg for syge mennesker og hvad ved jeg
da fru ulla tørnæs var beskæftigelsesminister
social dumping jeg kan godt forstå at ordføreren er voldsomt optaget af
så kunne det jo blive nemmere at spille
det spil man gerne vil spille for at komme tilbage til regeringsmagten
af dagpengeperioden af en varighed der sikrer genoptjening af en ny dagpengeperiode
er derfor forslaget hedder en jobgaranti så står der hvis dette ikke er muligt modtager den ledige dagpenge frem til han eller hun får tilbudt arbejde
vi gerne vil give de ledige et arbejde
de skal have et tilbud om et ordinært arbejde og hvis
skulle være den tryghed de havde hvis de blev arbejdsløse så nu synes
har været i stand til at tilbyde den ledige et job altså er der ikke tale om at vi fastholder den ledige på arbejdsløshedsdagpenge jeg vil bede ordføreren
det ikke rigtigt som jeg siger at hvis de ledige er på dagpenge i lang tid så er det fordi de ikke er blevet tilbudt et ordinært job for hvis de bliver
bortfalder retten til dagpenge
udmærkede målsætninger der ligger
vi mener dog at reduktionen modsvares
så er det jo enhedslisten men for det første mener vi at der sådan generelt betragtet er tale om en rimelig lempelig gebyrpolitik for det andet
bliver der jo udtrykkeligt henvist til muligheden for at søge hjælp efter servicelovens § en og firs her ligger der til gengæld en oplysningsopgave for myndighederne sådan at borgerne virkelig er bekendt med at den mulighed
findes for det kan man ikke bare tage som en given ting så der vil vi gerne bede ministeren om at være opmærksom på hvordan
sikre at borgerne er klar over deres rettigheder på det her felt der er vist ikke nogen strukturændring der ikke er blevet fulgt på vej med bemærkninger om at det
for færre penge eller de samme penge vi har jo endnu til gode at se om det virker men i enhedslisten
enhedslisten støtter lovforslaget men vi vil selvfølgelig ikke afskære os fra at medvirke til forbedringer hvis der skulle opstå muligheder for det under
den enkelte kommune vil administrere det
netop indrettet til en sådan situation som den
i disse måneder og i i løbet af to tusind
kontanthjælp jeg kan jo ikke og det tror jeg heller ikke
sfs ordfører sagde for lidt siden
været til stede og så har vi
sammen med de andre forligspartier lavet lavet en løsning der set med vores øjne er den bedst mulige inden for det men ligesom når man vil ændre på forsvarets struktur
som man foretager og her er der jo en centralisering som så er fornuftig fordi man får en enhedsforvaltning
ja så medfører det at der er nogle steder i systemet hvor ikke alle er tilfredse der er jo ikke andet at sige til
det kan være at jeg har misforstået det
uden at gøre det efter de principper som
der er en myndighed der forvalter det hele og så har den en række underafdelinger og centre hvor man så forsøger at udnytte ressourcerne mere optimalt end man kan i det nuværende system
er nået frem til den her konklusion at vi bliver nødt til at have en enhedsforvaltning og det element af centralisering der ligger i den hvordan skulle man ellers kunne sikre den ensartede sagsbehandling det har man jo haft en del år til at bevise at man kunne og det
at det kan man ikke tværtimod problemerne vokser netop
borgerens mulighed for at klage over en afgørelse som kommunen har truffet
faktisk at få ordføreren til at forholde sig til det faktum at der i dag i praksis jo kun er en klageinstans fordi det er ankestyrelsen der tager stilling til om en sag er principiel
er egentlig forskellen hvis vi taler om det rent indholdsmæssige
fordi man forenkler klagestrukturen altså jeg kan ikke forstå hvori den
vi har under den tidligere ordfører lige fået konstateret ordfører var ikke helt enig men kunne da ikke rigtig kunne svare på det synes jeg at
er der jo i praksis kun en klageinstans fordi det er ankestyrelsen der afgør hvilke sager der er principielle og det ændres der jo ikke på
forstå at
at de sociale nævn og beskæftigelsesankenævnene
man siger at fremover er der kun en instans men som vi allerede har været inde på i debatten
også rejst kritik fra en lang række organisationers side af den svækkede inddragelse af lægmændene det kan ikke bestrides at antallet af sager som behandles under medvirken af lægmænd fremover vil blive væsentlig mindre
vinder man i kvalitet i dag skal lægmændene inddrages i de principielle sager det ændres der ikke på
en fælles drøftelse af denne praksis det foreslås også at ankestyrelsen skal udarbejde en årlig beretning om virksomheden på de nuværende nævnsområder som skal forelægges i det rådgivende praksisudvalg alt i alt
forholde sig til denne og øve indflydelse på den det mener vi faktisk indebærer muligheden for en styrkelse af borgernes retssikkerhed
alle partier uanset hvordan man stiller sig til det her forslag at der skal gøres noget ved det og der opfatter vi
får større indflydelse på det generelle og det principielle niveau end de har i dag det er måske i virkeligheden også en bedre udnyttelse af disse organisationers viden undskyld at jeg glemte arbejdsgiverne
vi har endnu til gode at se om det virker men enhedslisten vil gerne være være med til sætte det i gang og give det en chance nogle vil måske blive overrasket nogle vil slet ikke tro på det sådan var det faktisk under det tidligere lovforslag vi behandlede
at der nødvendigvis og i alle forhold skal bruges flere offentlige kroner specielt i
for de samme eller eventuelt færre penge så enhedslisten støtter lovforslaget men vi vil selvfølgelig ikke afskære os fra at medvirke til forbedringer hvis der skulle opstå muligheder for det under behandlingen og der skulle være ting og sager vi og forligspartierne
sammen med et helt formalistisk princip om hvor mange
desværre sige også til alle vores gode venner i de her organisationer
det er ankestyrelsen der tager stilling til hvilke sager
vi jo finde os i det kunne da også føre til at vi
stemme for hvis der i det fremsatte forslag var tale om en forbedring der lappede på nogle af de forringelser der efter vores opfattelse ligger i hele konstruktionen
man gå fra fortrinsvis at udbetale objektive ydelser som vi plejer at sige til også at træffe skønsmæssige afgørelser og løse opgaver der kræver højt specialiseret viden vi ønsker ikke at støtte den udvikling og den er jo faktisk også i strid med det
hele konstruktionen af udbetaling danmark
at centralisere disse ting fordi der var tale om
kommunerne men nu bryder man med den grundholdning til udbetaling danmark vi synes det er en rigtig dårlig undskyldning at
at de borgere vi taler om bor langt væk så underforstået
det anslås at der vil være effektiviseringsgevinster på mindst seks million kroner årligt det kan man så have sine tvivl om om holder i hvert fald vil vi sige at hvis man mener at det er nødvendigt at effektivisere og rationalisere
forstår vi ikke hvorfor man så ikke ville kigge på det i
nuværende pensionsstyrelsen vi deler hks betænkeligheder ved at en halvprivat organisation som udbetaling danmark der er uden en folkelig kontrol
også oplysninger om hvor de fysiske arbejdspladser for pensionsstyrelsens medarbejdere skal placeres men det er selvfølgelig set i den store sammenhæng en mindre ting
sig at medlemmer af en regering og medlemmer af de partier der står bag regeringen
vil stemme imod deres eget regeringsgrundlag
i en normal verden i et normalt folketing og med undskyld mig ordvalget en normal regering skulle man jo ikke kunne forestille sig at noget sådant kunne finde sted at
når man har arbejdet med det her regeringsgrundlag oven i købet i fjorten dage afsondret fra virkeligheden undskyld mig ordvalget
gøre det men jeg er bange for at
det helt utrolige
hvad står der i det regeringsgrundlag på side 48 der står at regeringen vil afskaffe varighedsbegrænsningen på sygedagpenge punktum hvad står der i det
beslutningsforslag vi skal stemme om om lidt
kunne vi jo altså konstatere at regeringspartierne ikke kunne stemme for den sætning i deres eget grundlag
tusindvis af mennesker og deres familier som med god grund var bekymrede over den situation man kommer i når ens sygedagpenge stopper i en situation hvor man ikke er rask nok til
man mener at leve op til regeringsgrundlaget
man nu vil afskaffe det problem som mange langtidssyge er kommet ud for når de har mistet sygedagpengene nemlig at de skulle på kontanthjælp men
indføre en særlig ydelse for mennesker der mister deres sygedagpenge og som ikke er raske nok til at komme i arbejde
i forhold til muligheden for en kontanthjælpsydelse
ændrer jo ikke på det forhold at vi har lovet vores vælgere og vi er de tre regeringspartier og enhedslisten i fællesskab at vi ville indfri det som står i regeringsgrundlaget
for at genopfriske hukommelsen hos regeringspartiernes medlemmer af det høje ting der lige om lidt skal stilles over for
de vil stemme imod deres eget regeringsgrundlag vil jeg gerne lige citere fra den sidste gang vi i fællesskab
bare konstatere at det er en forringelse at man nedskærer sygedagpengeperioden til seks og tyve uger og at
der udspringer af enhedslistens finanslovsaftale med regeringen og jeg vil gerne benytte lejligheden til at takke ministeren for det gode samarbejde vi har
den her vigtige dagsorden
forbedrer redskaberne i kampen mod social dumping
denne gang i form af nogle forbedringer af rut og muligheden for at håndhæve reglerne på det her område anmeldelsespligten
udvides sådan at man også skal opgive
kortere frist for at anmelde ændringerne og oplysningerne i rut er jo også et fremskridt
man nedsætter fristen fra otte til tre dage det kan gøres bedre
det er der allerede en ordfører der har været oppe at påpege og vi har haft en udmærket drøftelse med ministeren om det
være med til at overholde reglerne eller sikre at de udenlandske virksomheder overholder reglerne
så skal de have nogle redskaber til at gøre det med og der er adgang til oplysningerne jo helt nødvendige
jo ikke kun er en opgave for fagbevægelsen
deltage i den øvelse det er også en opgave for arbejdsgiverne og deres organisation og det har de jo en klar interesse i
fra den side af salen plejer at kalde fair konkurrence mellem
i arbejdstilsynets muligheder for at håndhæve reglerne det har selvfølgelig den begrænsning at udstedelsen af et bødeforelæg kræver at den anklagede erkender sin fejl
er jo stadig væk mulighed for at den pågældende virksomhed kan trække sagen i langdrag men alligevel
formode at det har en praktisk virkning og ikke mindst en præventiv virkning da det
meget hurtigt vil rygtes i branchen at der nu er en større
for at få en bøde hvis man ikke overholder reglerne så
voldsomme revolutionære ændringer men alligevel nogle gode redskaber som vil forbedre indsatsen mod social dumping
ved at gennemføre de her ting det er en kæmpe opgave og jeg tror at vi skal være meget ædruelige og ærlige og sige at der er lang vej igen før vi kan sige at vi sådan for alvor har løst det her problem
jeg også tilfreds med tilkendegivelsen fra ministeren om
vi arbejder videre med at undersøge hvordan vi kan stramme hvervgiveransvaret og at der i den forbindelse også skal ses på
betaler os fra det de gange vi bliver snuppet på fersk gerning men alle de andre gange
yderligere tiltag som enhedslisten jo gentagne gange har slået til lyd for uden at kunne få flertal i folketinget
glæder os jo meget over at vi i den seneste finanslovsaftale blev enige om at skærpe kravene til de statslige virksomheder om at anvende arbejdsklausuler i kontrakter med private tjenesteydere
vi også kan få styr på hvordan vi så håndhæver arbejdsklausulerne fra de statslige virksomheders side som blandt andet metrosagen viser
hjælper det jo ikke ret meget
et fint krav i kontrakten om at arbejdet skal udføres på overenskomstmæssige vilkår hvis
den statslige virksomhed ikke kontrollerer om det rent faktisk sker og at der ikke er nogle skarpe redskaber til at sikre at det bliver overholdt sådan så
straffer ja det ord skal man da bruge den virksomhed der ikke lever op til en aftale vi ser også meget frem til regeringens forhandlinger med kommunernes landsforening om at
også kommunerne skal forpligtes til at anvende arbejdsklausuler
jo gerne set en stærkere tekst i vores finanslovsaftale hvor vi simpelt hen bare vedtog en lov herinde i folketinget det må vi jo vende tilbage til hvis det ikke bliver en tilfredsstillende forpligtende aftale
og regeringen skal have en chance for at komme ud af det med en god aftale
det er meget vigtigt at vi får det her på plads kommunerne er danmarks største køber af varer og tjenesteydelser der ligger et kæmpe potentiale
hvis vi for alvor skal ændre kulturen i det økonomiske liv sådan så det ikke længere er
benytte sig af illegal arbejdskraft og og sort arbejde i det hele taget
vi altså nødt til at anvende et sådant redskab sådan
redskaber der nok er endnu mere effektive end det
juridiske problemer der kunne være i
ordføreren løfte sløret lidt for hvad det skulle være for problemer når nu advokatsamfundet siger at at de sådan
kigger på den situation det bruges i og man har at gøre med virksomheder som måske er væk sådan inden man rigtig får fat i dem og derfor synes advokatsamfundet at det
er en meget god ting at udstyre arbejdstilsynet med den mulighed så hvad er det for problemer ordføreren eventuelt kan se
at som det her ser ud som den samlede pakke
vi vil derfor bede om at lovforslaget bliver delt
har mulighed for selv om vi godt kan høre hvor flertallet ligger
de lovmæssige rammer for kommunernes aktiviteter sådan skal det også være fordi
principper om borgernes retssikkerhed
om forsyningssikkerhed bare for at nævne nogle helt centrale elementer
der må vi bare sige at når vi kigger ned over den her lange stribe
hæfter vi os især ved nogle lovforslag der faktisk
faktisk at vi som folketing har en pligt til at sige
ligesom kan få en politisk afklaring af det der kan det ikke nytte noget at man bare gemmer sig
skal vi sige flotte ord om fornyelse og frihed og selvstyre og så videre
vores lovgivning herinde når de er blevet gennemført ingen tvivl om det men i de forslag vi hæfter os ved
er den gennemgående trend at det handler om at lette livet for myndighederne det handler ikke om at lette livet for borgerne
det er en diskussion som vi måske har mere og mere brug for
forstået som myndighederne på alle niveauer altså er til for borgernes skyld og ikke omvendt så vil jeg gerne lige kommentere
stritte i en grad så vi må sige at
kan købe en pakke hvori de indgår
at dagpenge og efterlønsmodtagere kan udføre frivillige ulønnede aktiviteter for offentlige virksomheder i kommunalt regi hvor der udføres sociale tjenesteydelser
har mulighed for at udføre frivilligt arbejde uden at der
fradrag i deres
ydelse men her taler vi jo altså om at der sådan set ikke er nogen principper forbundet med det andet end at kommunerne kan begynde at spekulere i at anvende frivillige som erstatning for ordinær arbejdskraft med alle de problemer
meget skal vi sige usømmelig og speget affære for kommunerne men også i forhold til forsyningssikkerhed borgernes sikkerhed de ansattes i gåseøjne frivilliges sikkerhed med
omfattet af og så videre alle de ting er der peget på i høringssvarene
en lang række andre fagforbund
mener vi simpelt hen bare man politisk skal sige klart og tydeligt at sådan en udvikling og anvendelse af de frivillige ønsker vi ikke
er bedre at stryge det og så tage en principiel diskussion her i salen af hvordan vi mener at frivillige skal anvendes ude i kommunerne det har vi også nogle synspunkter på det kan vi
må vi sige fra af principielle grunde
skal måske lige springe frem til to
er der hele spørgsmålet om
enker eller enkemænd samlevere laver et dybt indgreb i deres ret til den bolig de nu engang har der er flere men jeg kan godt se på formandens truende adfærd at jeg skal se at
så det må vi jo vende tilbage til i den videre behandling undskyld det blev lidt langt formand
sige begrænser borgernes rettigheder
enig i at selvfølgelig kan man også sætte forsøg i gang som ikke
med det der forslidte udtryk
af samme kvalitet om man så må sige er det sådan at ordføreren har deponeret sin egen selvstændige tænkning ude hos kommunerne sådan at et hvilket som helst