syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
kan godt lide ved borgerforslagene at der er vi lige specielt med den digitale mulighed der er at alle folk kan fremsætte det her hvis man får opbakning fra halvtredstusind så skal det behandles herinde i folketinget
vi har behandlet viser betydningen af det her for der er jo forslag som næppe var blevet behandlet her i folketinget hvis ikke det havde været for
en aldersgrænse for for omskæring af drengebørn
som jeg tror deler vandene i alle vores partier og som derfor nok aldrig nogen sinde var blevet behandlet i det her folketing i
havde været et borgerforslag det faldt ikke ud som som jeg ønskede
det blev behandlet og vi blev tvunget til at
lang proces som den herre uffe elbæk beskrev i vores parti med forskellige interessenter inde eller forskellige mennesker der
måske var blevet behandlet alligevel eller
det kan da godt være at alternativet og enhedslisten havde fremsat et forslag om
skabt det samme engagement og fået den samme opmærksomhed det tror jeg ikke og derfor synes jeg at vi skal fejre
skal holde fast i den og så må jeg gemme alle mine guldkorn om hvordan vi
ville få ryddet op i nogle af de problemer vi har i vores folkestyre og her nævner
og partistøtte og så skal
måske ikke lige i den form som det er fremsat men diskutere mulighederne for en egentlig mere direkte inddragelse
erhvervsdemokratiske område
der går på tværs af partier for vi har et land som har en lang tradition for
fra de store andelsvirksomheder
medarbejderkooperativer men også coop og andre at lave en fælles tænketank
og det er måske ikke så underligt i en tid hvor vi ser en ekstrem koncentration af ejerskab i de store tech virksomheder og andet der er en nyfunden interesse
i danmark det er i hele verden for hvordan man kan brede ejerskabet og dermed
noget på dagsordenen som i det her tilfælde eller for den
som så tager nogle beslutninger eller er bedre med nogle
en relevant diskussion vores primære modvilje mod regeringens
handler heller ikke om det her det handler om
at det der er brug for lige nu i sundhedsvæsenet er en stor ny strukturreform men
i skoen at de her mennesker ikke får indflydelse at der er forskel på at man har nogle borgerråd som har noget indsigelsesret og skal lyttes til og så at vi faktisk har
skal lyttes til og der hvor man har en formel indflydelse men måske i en lidt mere struktureret form
med hvad er demokrati er det når vi stemmer eller
når vi vi sætter os ned og snakker sammen jeg tror at begge ting er vigtige udover at
jo en ret principiel diskussion
som skal behandles i dag formålet med l
og halvtreds er jo at styrke tilsynet med
ikke er acceptable hvor man har spekuleret i økonomisk svagt stillede menneskers manglende betalingsevne og
blandt andet indebærer er at finanstilsynet får
her lån typisk er rettet imod så langt så godt problemet var så at forslaget havde den indbyggede konsekvens at forbrugerombudsmanden som hidtil
en opgave med at føre tilsyn og hjælpe borgere
med at føre klagesager og andet
de aktiviteter man havde haft på forbrugslånsområdet
og at holde øje med
og det var vi flere der var
formålet med den her lov var jo at stramme op og derfor ville det være meget meget uheldigt hvis resultatet var
reducerede kontrollen med den her branche derfor
havde vi også foretræde for forbrugerombudsmanden som meget overbevisende
lagde selve tilsynet med dele af de her forbrugslånsvirksomheders arbejde
at forbrugerombudsmanden samtidig fastholdt sin del af tilsynet og
rigtig glad for at kunne konstatere at der er et flertal i folketinget som vil bakke op om det ændringsforslag som sikrer at forbrugerombudsmanden
at at tilsynet overgår til finanstilsynet
at folkestyret fungerer at den
lovgivende forsamling som vi jo er her ikke altid følger regeringens opfordringer men også nogle gange siger at her er der altså brug for nogle korrektioner
også konkret i den her sag at et flertal herinde har
slække på forbrugerombudsmandens muligheder for at føre kontrol med den her branche så tak for
kun forbrugslånsbankerne
vel den udbyder der er af det
erfaringen er jo desværre at i de fire år hvor man havde regeringsmagten
grebet ind og stoppet
sætte en en dato på altså er det
når vi mødes jeg er så ikke en af dem der mødes men når mine ærede kollegaer mødes igen efter
folketingets ferie
det her forslag vil blive fremsat
det noget vi skal vente endnu længere på mens nye
for at udvise en stædig vedholdenhed
har hørt lidt de samme toner fra mange af ordførerne man var enig
at der var nogle problemer men viljen til så at gøre noget ved det har desværre ikke helt matchet
hver dag hvor vi venter med at gøre noget ved det
er der altså ulykkelige mennesker som bliver spundet ind i det her spind af det ene lån der afløser det andet med meget høje renter og strafrenter
det er jo en forretningsmodel som i alt for høj grad lokker sårbare mennesker og spekulerer i deres manglende betalingsevne fru lisbeth
at tredive procent
fra misligholdte lån
meget betydelig del af den her forretningsmodel
en ubehagelig forretningsmodel fordi den rammer klasseskævt
de går ned i en almindelig bank og får et lån eller også låner de af deres forældre eller andre det er fattige mennesker det er udsatte mennesker det er mennesker med lave indkomster pensionister og arbejdsløse det er mennesker
deres regninger som ikke kan betale huslejen
sig i armene på de her tvivlsomme forbrugslånsvirksomheder så det er ikke kun et spørgsmål om en ubehagelig forretningspraksis det er også et klassespørgsmål
var på besøg i erhvervsudvalget for et stykke tid siden og havde nogle skræmmende eksempler med på hvordan
burger på internettet så kan tage et lån samtidig til at betale for
sammenblander almindelige reklamer for produkter med reklamer for de her kviklån
om de årlige omkostninger på syv
har særlig mange penge
betyder også at et nyt flertal
må vise en helt anden handlekraft gerne allerede i efteråret i forbindelse med for eksempel finanslovsforhandlingerne jeg håber at en socialdemokratisk ledet regering holder ord
gøre noget ved det her og gøre noget hurtigt
så skal vi ikke håbe at det her er sidste gang vi skal behandle et beslutningsforslag fra sf om det
spørgsmål her i salen
en kommende regering inden for det første halve år
virksomhed for eksempel i i vores
af forbrugerne som vi kender fra coop og de gensidige forsikringsselskaber mener
det kunne være relevant at kigge på om der var brug for en lignende
fjernvarmeselskaber og de mange forbrugerejede elselskaber vi har i danmark vil være uenige med ministeren
være en god idé hvis man fjernede den demokratiske styreform som man har i de virksomheder altså erhvervsdemokrati i danmark er ikke en lille sektor
at vi har virksomheder i danmark endda en betydelig del af vores økonomi som ikke er kapitalstyret som som faktisk fungerer efter princippet en mand en stemme og vi skulle måske begynde
der er jo en stigende interesse for de demokratiske ejerskaber
tænketank på tværs af hele branchen altså både forbrugerejede og medarbejderejede virksomheder der har vi jo i danmark historisk haft en mærkelig opdeling hvor vi har haft de medarbejderejede virksomheder her og de forbrugerejede
i andre europæiske lande opfatter man det hele som en demokratisk sektor
mig at høre i sverige for eksempel har man
er de her selskabsformer fuldstændig beskrevet
på på linje med andre typer af selskaber i modsætning til
vil socialdemokraterne være med til at lave
målrettet erhvervsfremme rettet mod demokratiske virksomheder
tilgodeser den her type virksomhed og ligesom vi for eksempel nu er
vej til at vedtage nogle regler for succession altså overdragelse til erhvervsdrivende fonde så har man for eksempel i storbritannien skattefradrag eller faktisk skattefrihed
sine virksomheder til en fond eller en trust hedder det som er ejet og kontrolleret at medarbejderne er det initiativer som socialdemokraterne kunne synes var interessante at kigge på
om forbrugereje og demokratisk ejerskab i vores økonomi
genoplive en interesse for den her sektor som lidt har levet et liv i stilhed og og jeg vil også endnu en gang gerne kvittere for den beretning vi har lavet sammen i finansudvalget hvor vi jo netop hegner vores kritiske infrastruktur inde og siger at
kapitalfonde den skal enten ejes offentligt eller
snakker om de medarbejderejede virksomheder
det her for de deler et fælles princip
kooperativer som vi kalder det her og så andelsvirksomheder det er en og samme lovgivning
én person én stemme og det er det der adskiller dem fra de aktieprogrammer som herre
er der netop tale om én krone én stemme så jeg tror at det som sf efterspørger er en selskabsform der sikrer princippet
og jeg vil
til at læse lovgivningen om ambaer som netop beskriver at man har en ens stemmevægt det er faktisk sådan at den lille mælkeproducent har samme stemmevægt som den store og det er det der er så fantastisk i den tradition nu får vi snart venstres ordfører
på på banen som sikkert kan redegøre redegøre for den det er noget principielt anderledes end investorejede selskaber også fordi der ikke er den modsætning at der er nogle helt fjernt fra virksomheden det er det der kendetegner et amba
virker for ikke eksterne investorer og det
som for eksempel i storbritannien i øvrigt initieret af en konservativ regering
ikke så mange medarbejderejede virksomheder i andre lande ser det anderledes ud i spanien er den fjerde største arbejdsgiver en medarbejderejet virksomhed med femoghalvfjerdstusind ansatte og to hundrede datterselskaber og opererer i fem og tredive lande i verden i storbritannien har vi
john lewis and partners som igen er
og kontrolleret så der er nogle rigtig gode erfaringer fra andre lande og det er
er en lille smule forvirrende fordi man sammenblander medarbejderaktier
forskellen mellem de to ting er at medarbejderaktier er knyttet til den enkelte aktionær og dermed er det et typisk aktieselskab
den værdi man skaber i virksomheden bliver liggende der til fremtidige generationer så det er det vi skal kigge på i
høre ordførerens slutbemærkning til om man vil være åben for at gå ind i nogle drøftelser
inspiration fra andre landes lovgivninger hvor der er særlige selskabsformer der regulerer demokratiske virksomheder i højere grad
hvor man har forskellige programmer der
nogle af de her demokratiske ejerformer om det er noget venstre vil være interesseret i med sin baggrund netop i andelsbevægelsen og og forbrugerejede
rigtig fin nemlig at fremme og skabe bedre rammevilkår for virksomheder
ejet af medarbejderne på virksomheden den hensigt er god af flere årsager det handler grundlæggende om
ejerskab og dermed også magt og indflydelse ud til flere borgere det er godt fordi det skaber mere demokrati det er klart at
er med til at bestemme det skaber mere økonomisk lighed fordi vi deler overskuddet som bliver skabt i virksomheden når vi selv ejer den
så er det faktisk også sådan at demokratiske virksomheder herunder medarbejderejede virksomheder viser sig i al forskning at være mere effektive og mere produktive og derfor ser vi også i de her
en enorm opblomstring i andre europæiske lande af demokratiske virksomheder og
i danmark under tyvende
for danmark er jo et land med en lang tradition for en udstrakt grad af fælleseje i økonomien vi har andelsvirksomheder vi har brugsforeninger vi har andelskasser sparekasser foreningsejet realkredit
pionerland når det kommer til de kooperative principper og det har altid været almindelige menneskers svar på uretfærdigheder
hvis avancen var for høj hos mellemhandlerne hvis
grossistens købmand så lavede man sin egen brugsforening og
er et rigtig godt og sundt og demokratisk princip desværre har vi i en årrække set at
mange andre lande og det er på tide at vi
vendt den udvikling i forhold til selve forslaget
med en decideret demokratisk selskabsform og så videre
man forholder sig lidt mere konkret til hvad den her selskabsform skal kunne som for eksempel et amba
som jeg kunne pege på men det tillader tiden ikke her og måske også mere konkrete anvisninger på hvad man foreslår
selskabsform skal basere sig på de kooperative principper som findes i det
altså den internationale kooperative alliance og det er også det som lovgivningen
række andre lande bygger på herunder for eksempel
virksomheder det er som regel en del af en bredere lovgivning som regulerer alle demokratiske virksomheder eller andelsvirksomheder
også rigtig mange eksempler på hvordan man understøtter det her både gennem målrettet erhvervsfremme gennem adgang til kapital gennem fordelagtige skatteregler
hen fordi man værdsætter demokrati i økonomien som noget særligt ligesom vi også
bæredygtig adfærd i økonomien
vi vil inden for kort tid fremlægge et ret omfattende udspil fra enhedslistens
med baggrund i andre landes lovgivning og regelsæt kommer med en række konkrete forslag til hvordan man kan forbedre rammevilkårene for de demokratiske
en bred kam både dem der er ejet
sf rejser den her debat så vi kan begynde debatten og prøve
tror det er vigtigt at vi ikke opfatter det her som et rent socialistisk påfund det er klart at det at have mere demokrati i økonomien
spiller godt sammen med med socialistiske ideer
som man kunne kalde den erhvervsdemokratiske sektor i økonomien som noget særligt
spiller en særlig og vigtig rolle netop fordi den modvirker nogle af de tendenser vi alle sammen er lidt bekymrede for i de her år med
så godt at vi får taget fat på den diskussion og jeg er sikker på at i den næste valgperiode
på et oplyst grundlag til hvordan vi i danmark kan komme
iværksættere en god ramme for at starte op som demokratisk virksomhed det er det vi ser i andre lande det er fem hundrede nye
så kan sælgeren slippe for at betale avanceskat det burde være noget som liberal alliance kunne
er at det er borgere selv som er gået sammen om at skabe de her virksomheder det er lige fra det lille lokale barmarksværk for fjernvarme til vores elforsyning til vores brugsforeninger som stadig væk er demokratisk styret
en person en stemme herre kristian skibby
fantastiske ved det her og vi kan se at der er en stigende interesse også blandt iværksættere
at starte noget sammen og de steder og de lande der understøtter den her praksis med målrettet erhvervsfremme med målrettede skattefordele er der hvor vi kan se at der opstår det her frodige landskab af nye demokratiske virksomheder og det synes jeg vi skal
person én stemme og ikke er andelen af kapital så
der er medlem af den type virksomhed der er en hundrede og halvtreds millioner medlemmer eller mere i europa i danmark har vi attentusinde og sekshundrede og fem virksomheder der er drevet efter det princip ti procent af danske virksomheders omsætning
fem procent af de privatansatte danskere er ansat i virksomheder der kører efter det princip så jo det har gang på jorden
bare ikke været så gode til at se den her branche som noget særligt det var vi dengang den startede med pionerånden da den første brugsforening åbnede da det første fjernvarmenet blev udlagt af borgerne selv
en tendens til at opfatte sig selv som som corporate
at den her type virksomhed kan noget særligt
en skattelovgivning der betyder at hvis en virksomhed som står over for
virksomheden til det der hedder en employee ownership trust
fonden udbetales proportionalt til alle medarbejdere
meget internationalt google af alle har bevilget en milliard kroner til at forsøge at lave
meget tilgængelige kits hvad hedder det på dansk
uden at have meget meget store kapitalressourcer i baghånden kigger vi på
platformsvirksomheder som for eksempel har taxamarkedet i stedet for uber i new york har man startet
migrantkvinder men med ordentlige arbejdsforhold altså
og sådan er der en masse initiativer rundtomkring så der er et stort arbejde med det jeg synes
som en del af de forhandlinger vi forhåbentlig får efter et valg kunne afsætte nogle penge herhjemme i danmark det
noget infrastruktur til det var det noget radikale venstre ville synes
opfattelse af at vi har haft en erhvervssektor som måske har levet lidt i det skjulte og som vi har brug for at værdsætte på ny og
det man kunne kalde den demokratiske erhvervssektor altså dér hvor det er én person én stemme som er styringsformen og ikke én krone én stemme som
for eksempel danner et fmba eller et
erklæret selvstændig og det giver nogle udfordringer
til dagpenge jeg tror måske med de nye dagpengeregler hvor man både kan være selvstændig og lønmodtager på en gang
er selvfølgelig uheldigt hvis du fordi du er ansat i et kooperativ med ni medlemmer
jeg tror virkelig der er perspektiver i en kommende samling og jeg vil
tværpolitisk netværk med nogle af de
mennesker i de forskellige partier der har en særlig interesse for det her felt som som kunne udvikle den her debat og måske lave nogle høringer og invitere den her tænketank herind og den slags ting det synes jeg
statsløshed er jo et stort problem for dem som det rammer
have en nationalitet og et statsborgerskab er
og det også derfor at fn blandt andet har sat sig som mål at afskaffe statsløshed i verden senest i
og fire og tyve i danmark har
den konvention vi taler om i dag konventionen om begrænsning af statsløshed baggrunden for konventionen synes jeg egentlig der er blevet redegjort fornuftigt for
de ting vi har forpligtet os til i den konvention er at give statsløse der er født i danmark adgang til
lempede betingelser det er jo en sag som har kørt
tusind og elleve kom det frem takket være journalistisk gravearbejde på dagbladet information at danmark i årevis havde brudt konventionen den daværende minister blev fyret
en undersøgelseskommission og der blev rettet op på på sagsbehandlingen
institut for menneskerettigheder udgav i tusind og atten en statusrapport som viste at der i danmark
var mere end fem hundrede mennesker der var statsløse under en og tyve år gamle og født i danmark og at tallet desværre
ifølge instituttet ville de stort set alle sammen have ret til dansk statsborgerskab og på den baggrund spurgte
som led i danmarks bekæmpelse af
ville kontakte de her mennesker de her fem hundrede børn og unge og gøre dem opmærksom på deres konventionssikrede ret til et dansk pas det afviste ministeren hun havde ikke tænkt sig at gøre noget ved det
det også kendt at de danske myndigheder fremover vil fortolke statsløsekonventionen på en ny måde sådan at statsløse indfødsretsansøgere der er omfattet af statsløsekonventionen men som samtidig mistænkes af
nye model ikke får besked om berostillelsen og at de derfor ikke har nogen mulighed for at få efterprøvet den sikkerhedsvurdering der kommer fra pet
men begrundelsen er ny den aktuelle begrundelse er at forslagsstillerne ønsker at fratage
også selv om det så betyder at de bliver statsløse efter enhedslistens mening
skal mennesker der har begået forbrydelser som fremmedkrigere selvfølgelig retsforfølges retsforfølges langt ind i helvede om
deres statsborgerskab er i vores øjne ikke den rigtige løsning på det problem
altså der er tale om mennesker der er født og opvokset i danmark og dem vil man så
en kæmpe belastning selv om de kommer fra alle mulige andre lande i verden har slået folk ihjel har holdt sexslaver og så
som en global sikkerhedstrussel de skal ikke bare have frataget deres
kan enten ske her i danmark eller det kan ske og det
ved at nedsætte en international krigsforbryderdomstol gerne for eksempel i de kurdiske områder i det nordlige syrien det kræver jo så at danske
er parate til at samarbejde med selvstyremyndighederne i de områder hvad man indtil videre ikke vil hvorfor det rigtig svært overhovedet at retsforfølge de her mennesker fordi de beviser der findes selvfølgelig
afhøringerne af de her mennesker
i det her ønske om at der skal falde en hård dom over de her mennesker hvilket enhedslisten er fuldstændig enig i når man samtidig fraskriver sig den allervigtigste mulighed nemlig at indgå i et samarbejde med de styrker
som har mange af de her mennesker siddende fængslet som har afhørt dem og som har beviserne der kan føre til deres domfældelse så vi støtter ikke forslaget tværtimod mener vi
at afskaffe statsløshed og så i øvrigt sørge for at retsforfølge de mennesker der skal retsforfølges helt uafhængigt af det her spørgsmål og jeg skulle hilse fra sfs indfødsretsordfører fru kirsten normann andersen og sige at
mulige straf men er ordføreren ikke bekymret for at det at fratage dem statsborgerskabet faktisk ville kunne underminere danmarks adkomst til at kunne sikre at de her mennesker
retsforfulgt hvem har så ansvaret risikerer vi at de her mennesker
slået sig selv på brystet over at de fik frataget
at de ikke fik nogen straf og at de flyder frit rundt
er ordføreren sikker på at det her er den rigtige løsning på det specifikke problem jeg kan godt forstå trangen til
på brystet og gøre noget ved de her mennesker men for mig at se
burde vi kaste os ind i at få få nedsat et
gøre sådan her
vestlige islamiske krigere siddende det har ikke ressourcerne til det de er presset af assad på den ene side og tyrkiet
sådan der og så får vi dem til at rejse frit rundt
tidligere sovjetregioner og andet indtil de sniger sig ind over over grænsen til europæiske lande jeg er ikke sikker på at det
su lån vi snakker vækstfond vi snakker
en lovreguleret investeringsvirksomhed eksportkreditfonden altså at det offentlige allerede
deltager i kreditgivningen og i det der normalt ville forbindes med bankvirksomheder
nogle af dem udskilt i selvstændig offentlig virksomhed eller i forskellige former for konstruktioner men med offentlig indflydelse
det skulle staten eller lad os hellere sige det offentlige ikke kunne finde ud af hvad er det for nogle erfaringer er det tysklands erfaring hvor de fleste
med en offentlig sparekasse er det er det frankrig hvor over tretten millioner franskmænd har deres
siger vi kunne rigtig godt tænke os at have den mulighed altså have muligheden for at vælge at have vores primære konto i
et offentligt banktilbud ligesom svenskere tyskere franskmænd og mange andre europæere kan hvorfor er det at vi ikke sikrer det her frie valg kan man sige hvorfor
en fordel i at give danskerne den mulighed for faktisk
forretninger væk fra de her hvidvaskbanker og skattelybanker som som danske bank og nordea
er støt på den udfordring at de faktisk ikke må eller kan vælge andre banker end
og den socialdemokratiske borgmester i i faaborg midtfyn
hans stavnsager har derfor blandt andet slået til lyd for
en offentlig statslig kommunal
de europæiske lande vi normalt sammenligner os med der fungerer det fint at man har et offentligt banktilbud af den ene eller den anden karakter ved siden af investorejede banker og så selvfølgelig også en stærk forbrugerejet sektor endnu stærkere i mange andre lande end
så når man i de lande
ikke se hvorfor det ikke skulle kunne lade sig gøre i danmark vi kan jo se til sverige hvor vi har sparbankerne som er delvis kommunalt
fungerer særlig godt
skifte bank og vi har også set at gebyrerne i danmark er steget med syv og halvtreds
omkring tolv procent på andre varer og ydelser det er en helt særlig udvikling i danmark
ikke har fundet sted i tyskland eller i sverige derfor synes
rapport for snart to år siden
allerede på side to at årsagen til de stigende priser på realkreditområdet
var at man havde set en forandring af ejerstrukturerne hvor de gamle foreningsejede realkreditinstitutter og statslige realkreditfonde var erstattet af investorejede aktieselskaber som
hen krævede en højere forrentning så jo det at have et tilbud der ikke har en forventning
en sektor som ikke er drevet
har for eksempel aldrig noget som helst problem med at hvis der hersker nogle problemer
er løsningen at at borgerne skal kunne vælge et privat alternativ
med med mere end halvtreds procent men her vil man altså ikke give borgerne et frit valg til at kunne vælge et offentligt tilbud så det frie valg går altid kun den modsatte vej hvis det offentlige ikke gør det godt så skal borgerne have frit valg til det private
må borgerne ikke få frit valg til et offentligt bankalternativ
alene for danske bank var det så vidt jeg husker tyve milliard kr hvis man tæller aktietilbagekøbsprogrammer med de penge kommer jo et sted fra og det er nede fra
banktilbud som skulle hvile i sig selv som kun skulle tjene sin egen virksomhed ind ville selvfølgelig give borgerne en mulighed for at sige vi har egentlig ikke lyst til at aktionærer skal hive tyve milliard kroner op
form for tilbud som man ville give borgerne frit
borgere i sverige tyskland og frankrig og mange andre europæiske lande har det frie valg hvorfor er det
en forventning om en forrentning i det omfang som for eksempel de store danske banker har
klart at det er penge som kunderne sparer
den erfaring vi har på realkreditområdet da da de foreningsejede og statslige realkreditfonde blev overtaget af aktieselskaber så steg priserne så det mener jeg er ret entydigt
liberal alliance går meget ind for det her med
i de lande hvor der er et offentligt banktilbud for eksempel i tyskland
vælger flertallet af borgerne faktisk netop den bankforbindelse frem for andre bankforbindelser der findes på det frie marked burde man så ikke når man går ind for frihed
rodet sig ud i fuldstændig uansvarlig adfærd op til finanskrisen hvad
nej det var lige præcis skatteyderne som kom til at betale
også blive i fremtiden derfor kan man jo godt spørge sig selv er det fair at en bank i de gode år kan rende med enorme overskud men når så krisen kradser
som jo netop ikke skal levere de her meget eksorbitante overskud
til aktionærerne år efter år den er lidt presset af forskellige årsager blandt andet fordi den står i et lidt ulige konkurrenceforhold til sifi bankerne der kan finansiere sig billigere
til landets kommuner så de ikke var tvunget til at vælge mellem hvis man
vi har vækstfonden som giver lån til virksomheder og eksport kredit fonden der er også banker der synes det er ret irriterende at der findes de her offentlige tilbud og der sagde herre
om en fuldstændig professionel bankdrift
ved tilstedeværelsen af offentlige banktilbud er at
de offentlige banktilbud er mere
blev lånt utrolig meget ud også for meget
som prompte fik lukket deres kassekredit og måtte lukke virksomheden en af de ting som
så må sige med konjunkturerne men i højere grad mod konjunkturerne og det
jo absolut noget der ville være til fordel
er det altså ikke ham der får hjælp af vækstfonden eller eksport kredit fonden men det var til gengæld ham der fik lukket
koncentration af ejerskab vi har i finanssektoren særlig på realkreditmarkedet så selv ud fra et erhvervspolitisk synspunkt mener
set at der rigtig mange gode argumenter for
stille sig så negativt som som ordføreren gør
finanssektoren og om hvordan vi kan få en en finanssektor som måske i lidt højere grad end den vi kender i dag virker
til fordel for almindelige danskere
det handler om at skabe en mere effektiv konkurrence og det handler om at sikre en større demokratisk indflydelse
kan borgerne frit vælge om de ønsker at have deres bankforretning i en investorejet bank
frankrig og mange andre steder jeg har selvfølgelig
kan vi se at ti procent af finanssektoren er hundrede procent statsligt ejet hvis man tæller de banker med
ordfører var inde på tidligere girobank som jo fungerede som en
bare det vi ønsker igen vi ønsker ikke at der bare
det skal være statsligt vi ønsker at der skal være et offentligt banktilbud på linje med de øvrige banktilbud
vores kommuner efter skandalerne har en række større kommuner forsøgt at
bankforbindelse væk fra danske bank eller
nogle af de andre banker der har været ramt af skandaler men det har vist sig
meget meget svært dels fordi
fordi man får den anbefaling at man kun må vælge såkaldte sifi banker altså banker der har fået den
enten hvidvaskbanken
eller skattelybanken på på den anden
at selv om et flertal af borgerne i en kommune faktisk ønsker en anden bankforbindelse for for deres kommune så så er de faktisk
til at vælge det det kunne et offentligt banktilbud også være
sine oplevelser med de tilbud som der var til rådighed
er også at man ville få en en
er så nemt jeg har lige selv haft en oplevelse
set været glad for det var i gammel statslig realkreditfond
de almene boligselskaber sammen
jyske bank pengene fra salget er i øvrigt det er en helt anden historie endt i en fond som som fem selvudnævnte mennesker administrerer uden nogen demokratisk indflydelse
trods af at det var den almene boligsektor og staten der skød de oprindelige penge ind og
forudsætningen for det er at jeg skal flytte ikke bare mig men også dem jeg bor sammen med
banktilbud ville kunne lægge et pres på de private banktilbud
i danmark at vi har set en så voldsom stigning i gebyrer sammenlignet med nogle af de lande hvor der er en stærkere tilstedeværelse af det offentlige men også en stærkere tilstedeværelse
handler meget procyklisk det vil sige at når det går godt i økonomien låner de en masse penge ud det er som regel der hvor vi har brug for de låner så mange penge ud
lukker de kassen for de små erhvervsdrivende
vi havde brug for at de faktisk satte gang i udlånene eller i hvert fald holdt hånden under nogle af de her småerhverv
i meget højere grad agerer
mange små erhvervsdrivende kunne have haft glæde af jeg kender selv personer som
fik lukket deres kassekredit fra den ene dag til den anden ikke fordi de ikke havde en velfungerende forretning men fordi
er lidt mere højpandet men det handler om demokratisk indflydelse
flyttet enorme investeringer
omlagt vores økonomi i en grøn og bæredygtig retning synes jeg godt man kan stille sig
vores samfund er noget vi tør overlade til en relativt reduceret gruppe af investorer og aktionærer eller om det ville være fornuftigt
havde mulighed for at dirigere investeringsstrømmene i
af nogle af de investeringer som vi har brug for her og nu så det er
hovedargumenterne for hvorfor vi synes det her forslag
nogle argumenter fremme i debatten og tak for
kompetencer til det her
eller andre offentlige eller semioffentlige institutioner som drives professionelt og
selvfølgelig også være med en offentlig bank som det også er tilfældet i andre lande men med en demokratisk mulighed for for
adskiller dem fra de investorejede banker nemlig at den skulle hvile i sig selv
store årlige overskud til eksterne aktionærer
godt at de her skandaler har givet anledning til nogle mere grundlæggende og fundamentale
kan godt høre at vi ikke får det her forslag vedtaget i denne omgang
op i nogle af de synes jeg lidt sort hvide og myteprægede diskussioner vi har haft jeg vil sige at da jeg selv lavede det her arbejde med
overrasket over hvor stor en offentlig deltagelse der er i den europæiske banksektor
sådan så vi kan få en mere grundig og oplyst debat om de her spørgsmål i fremtiden men
en seriøs diskussion omkring et offentligt tilbud
det synes jeg er godt og det tror jeg er vigtigt
er enige om at den måde vores finanssektor har udviklet sig på over de sidste tyve
bør være til debat efter det vi har set jeg kendte ikke til eksemplet med med hedensted
men tak for det jeg ved bare at vores kommunalfolk og også vores folk i kl har haft
statens bankforbindelse
midt i den her krise det synes jeg ikke var noget rigtig godt signal
omegnskommunerne svendborg kommune række andre kommuner hvor man har haft de
med danske bank og dels at få
som coop bank og andre banker der fungerer primært på
det lån man i givet fald skal have
er tale om en selvejende institution men som er lovreguleret
bank som ligger under det franske postvæsen ligesom girobank gjorde herhjemme og som betjener tretten millioner kunder og som også påtager sig nogle særlige opgaver for eksempel at tilbyde en konto til
når man kan få det her til at fungere i mange andre lande
i forhold til hvordan man så kunne etablere et filialnet
jo gerne at man for eksempel overtog vestjysk bank eller nogle af de banker som røg i finansiel stabilitet altså
offentlig bank altså havde man ikke frasolgt vestjysk bank
fornuftigt filialnetværk netop i nogle af de dele af danmark
ofte kan være svært for borgere og virksomheder
vil være i en situation hvor hele sektoren for eksempel kommer i modvind sådan som vi så op til to tusind og otte
det der i hvert fald kan bekymre mig men men det er jo en lidt anden
ikke bekræfte at vi i danmark sådan set i vores historie har en meget længere periode hvor der faktisk var brandmure imellem for eksempel bank og realkredit og andre former for forretningsvirksomhed end den her relativt korte periode vi har
ja starten
hvor man har tilladt bankerne altså pengeinstitutterne
og så bnp som man jo for eksempel gør når man definerer sifi kravene
men det nyeste tal jeg har siger at danske banks
fjorten procent af bnp altså ti gange mindre
af den lovgivning som så så gjaldt i rigtig mange år og som altså blandt andet betød at pengeinstitutter
drive realkreditvirksomhed og andre typer af virksomhed simpelt hen for at der ikke skulle ske en gensidig smittevirkning mellem de her forskellige
områder det samme gjorde man i resten af verden
og det betød faktisk at vi havde ret lang periode
firserne hvor vi havde meget få store finansielle kriser meget få bankkrak også i danmark og så løsnede man det op i hele den her nyliberale epoke og sagde
nu skulle alle de bånd fjernes og det har så dannet baggrund for det vi har set siden er det ikke på tide
at fjerne de bånd
man havde haft i de foregående halvfjerds
fremskridtspartiets historie for det var faktisk bla
som dengang kæmpede mod at realkreditforeningen altså
danmark blev forvandlet til et aktieselskab og indlemmet i danske bank koncernen
politikere fra sin egen politiske baggrund
skal udskille eller frasælge deres realkredit hvordan man så skal gennemføre den den opdeling
usa hvor man har en lidt hårdere trustlovgivning at man tvinger selskaber der er blevet for dominerende til at dele deres aktiviteter op i en
grad det er vel det der skal til hvis man igen
havde den modsatte opfattelse nemlig at det vil være en god idé
og specielt det med realkreditten synes jeg måske man som venstremand skal skal have lidt opmærksomhed på
tidligere minister peter christensen skrev
politikere som det sidste bolværk i forhold til den danske realkreditmodel fordi sammenlægningen med bankerne
med at udvande det der er den særlige realkreditmodel det ser vi jo
starter banken som regel med at præsentere fem
bankprodukter og gør det ikke tydeligt at der er tale om bankprodukter og ikke realkreditprodukter så bankerne kan jo have en interesse i at få flyttet kunder fra realkreditten over til andre former
for låntagning deler
kommer muligvis ikke fra eu men fra den udvikling vi har set
herre peter christensen advarer imod i det her indlæg der hedder nu skal guldkalven slagtes realkreditsystemet står for skud
indlemmelsen af realkreditinstitutterne i bankerne og i øvrigt også sammenlægningen af deres to lobbyorganisationer vi har ikke længere realkreditrådet lagt ind i finans danmark
måske os som kan forsvare det unikke danske realkreditsystem og den unikke danske realkreditbelåning jeg håber at
ordførerens parti vil være med til også i de kommende år at stå vagt om det der er det særlige ikke kun over for eu men også over for en branche som måske kunne
det vi har set med både danske bank og nordea selv om der også er foregået ting hos roskilde bank og andre
på er jo at der med sifi stemplet
en urimelig konkurrence
gøre finansieringsomkostningerne lavere og det betyder jo så også
risikovægte sine sine aktiver og dermed nedbringe niveauet af sin
er nogle banker her der er systemisk vigtige og ikke kan gå ned men så valgte man i stedet for at sige at det ønsker vi ikke at have
at stille nogle særlige krav og sådan set dermed også give dem en implicit statsgaranti i ryggen
ordføreren stadig væk at det er den rigtige
noget man får at vide at det skal de store virksomheder
en bank som er så stor som danske bank det har måske også noget at gøre med
konkurrencemyndighederne burde have forhindret at danske bank fik det omfang som de har i dag og
de andre store banker altså om man skulle have tilladt de fusioner som som foregik op igennem halvfemserne
hvor balancen udgør omkring en hundrede og halvtreds procent af bnp eller kunne vi måske klare os med en hvor den udgjorde tyve procent
den her debat i dag og hvor første halvdel handlede om etableringen af et offentligt banktilbud
for at dele de største danske finansielle supermarkeder altså de store banker op i mindre enheder
udenlandsk har givet betegnelsen too big to fail
at vi har fremvækst af
og så omfangsrige at man faktisk
jo at nedsætte en kommission der skal diskutere og se fordele og ulemper ved at dele de største danske finanshuse op i mindre enheder vi er jo særlig udsat
på en europæisk skala har den relativt største bank vi
hundrede og halvtreds procent af det danske bnp sammenligner man for eksempel med amerikanske banker og kigger
allerstørste af dem omkring tretten
procent af det amerikanske bnp og det vil altså sige at de danske bankers omfang i forhold til vores økonomi er en faktor ti i forhold til de amerikanske
staten var nødt til på forskellig vis både med garantier med lån
også med en række andre manøvrer som er blevet beskrevet at understøtte danske bank fordi
på en konkurs omvendt viste forløbet også at banken
vi kender alle sammen til forløbet omkring hvordan den her såkaldte
haft medejerskab i løbet af en nat blev forvandlet til en låneaftale fordi
og nordeas direktør havde statsministeren på på natligt besøg og sagde at
har så stor en en magt at selv landes statsminister faktisk må bøje nakken
af konsekvenserne af de her meget meget store banker
såkaldte moral hazard altså den her
far stat eller mor stat jeg ved
meget naturligt og det er ikke noget som venstrefløjen har fundet på
krise i den ene del af finanssektoren for eksempel i pengeinstitutsektoren kan smitte af til for eksempel realkreditsektoren eller pensionssektoren eller andre dele som er blevet indlemmet i de her store
har en konsekvens for konkurrencen ser vi på realkreditområdet sidder de tre største realkreditinstitutter på firs procent
for eksempel usa som som har en mere kraftig antitrustlovgivning end vi har her
forhindrer dem i at nå det omfang magnus barsøe som er debatredaktør på på finansdk
en meget fin klumme skrevet ville vi acceptere hvis der kun var tre frisører i danmark og hvad tror vi det ville betyde for prisen på en klipning hvis vi havde tre frisører at vælge mellem det er faktisk det som reelt er situationen vores realkredit nu har nykredit så
er nok steget fra firs procent til måske fem og firs eller halvfems
med truslen mod konkurrence og problemet ved at lade banker blive så store har vi også historisk haft begrænsninger på bankers omfang efter krisen
man hårdt ind overalt i verden i usa kender vi den berømte glass steagall lovgivning men her i danmark
meget klare brandmure mellem for eksempel banker og realkreditinstitutter du måtte
efter den finanskrise der ramte os for nogle år siden
i danmark i eu havde man en kommission som
var ledet af den finske nationalbankdirektør erkki liikanen som faktisk
tilbage i to tusind og
opdele de største europæiske banker i storbritannien tog man det til sig og gennemførte
der hedder ringfencing hvor man altså indhegner den kunderettede del af bankerne sådan at man kan lade den mere spekulative del af bankerne falde uden at det går ud over almindelige mennesker og i usa har man
gjorde vi nærmest det modsatte der gik vi ind og sagde
som vi giver det her sifi stempel altså som er vigtige institutter som
sådan set anerkendte at vi har banker der er too big to fail eller
hårdere krav til dem problemet er
givet de her banker nogle konkurrencefordele faktisk belønner man dem for at være
fordi de har det her sifi stempel det er klart at det sænker risikoen når man ved at staten kommer og redder en så de kan låne penge billigere end andre banker det betyder selvfølgelig også at de bliver stillet bedre i en konkurrence mod
der er rigtig mange gode grunde til at kigge på det her
er blevet snakket om at det ville være udtryk for ekspropriation
er reel konkurrence og at der ikke bliver total markedsdominans for enkelte selskaber
er en integreret del af
er selvfølgelig hvor og hvornår man gør det men det har ikke noget med ekspropriation at gøre tværtimod har det
at gøre med at beskytte mindre virksomheder mod urimelig konkurrence fra store i den forstand er det jo også lidt interessant at en af cheføkonomerne i cepos otto brøns
ikke helt huske hans navn jo skrev en klumme for ikke så lang tid siden hvor han faktisk plæderede for at det godt kunne være at man skulle begynde at se på om det er klogt at man har banker der er så store fordi det kræver en så omfattende regulering når vi har så store banker og
man sige grundig belysning af de spørgsmål som vi diskuterer i dag men ikke desto mindre
om det hele men jeg synes
godt at vi har en oplyst og grundig debat om de spørgsmål og jeg synes også
være det er sidste chance jeg får til at sige det nu er
rose vores erhvervsminister for at
debat i den periode hvor hvor han har været minister det synes jeg har været rigtig godt også sammenlignet med
oplevet tidligere fra andre ministre uden
finanssektoren for det er noget der optager mange danskere det kan være kompliceret men det har betydning for vores alle sammens liv så
enhedslisten grundlæggende at det er en god idé at
få bedre styr på kapitalfonde der opererer i danmark
enten ved at de trækker store værdier ud i skattely
fortjeneste der er langt større end hvad der var nødvendigt eller som vi ser det for eksempel i forbindelse med boligmarkedet i københavn for tiden at de er med
har svært ved at se hvilken gavn de egentlig gør
og et hurtigt afkast på deres investeringer
hvor der er blevet stjålet milliarder af kroner fra europæiske statskasser det er jo lidt bizart at virksomheder som deltager i den her slags aktiviteter samtidig ejer vigtig infrastruktur i danmark
kapitalfondene også udtryk for en tiltagende koncentration
og det betyder altså at ejerskabet i økonomien koncentreres på på færre hænder og at magten dermed jo også
koncentreres i en lille elite i toppen af samfundet
agerer og hvilken rolle de spiller i samfundet
fået det her tilsyn og hvad konsekvensen skal være for de her selskaber hvis de agerer på en måde som ikke er til gavn for samfundet altså
et par andre ting som der er sket og som flere andre ordførere også har
og forhindre at de misbruger boligreguleringsloven til at drive lejerne op
som handler om at det der er vores centrale infrastruktur
der skal der være et demokratisk ejerskab forstået som enten et offentligt majoritetsejerskab eller et
hvor grådige kapitalfonde kommer ind og presser prisen for almindelige forbrugere op eller på anden måde agerer
så vi har da taget nogle skridt
synes også når jeg hører debatten her at det er tydeligt at
højre side af folketingssalen en erkendelse af at
gavn men altså også virksomheder som tit agerer
i strid med borgerne og samfundets interesse så det er positivt og vi ser frem til at kunne fortsætte den her type af debatter
forsvar for den lille mand og kvinde over for finansiel
parasitvirksomhed eller hvad man nu kan kalde det af mere eller mindre pæne ord i dag handler det om
hos bankerne men det er jo ikke lang tid siden vi også behandlede
danmarks radio har sat fokus på det her
det er lidt hyklerisk at flere af folketingets partier går ud og siger at det skal der gøres noget
ikke var opbakning til jeg synes der er lidt for mange
ikke mindst hos socialdemokraterne kommer til udtryk på den anden side et valg så vi kan få lukket ned for den her særlig
en sag der virkelig har optaget mange mennesker fordi de er blevet meget hårdt belastet økonomisk af nogle meget voldsomme stigninger i bidragssatserne det har
fået valgt repræsentanter ind i nykredits repræsentantskab og i det hele taget har lavet et vigtigt stykke oplysningsarbejde bankerne forsøgte jo at forklare de her realkreditstigninger med at det bare handlede om at
nye kapitalkrav der er kommet fra politisk hold men dygtige journalister afslørede hurtigt at de her penge man indkrævede røg direkte videre som udbytteudbetalinger til aktionærerne og blev altså ikke brugt til at polstre
er blevet lavet nogle opstramninger problemet er at de langt fra er tilstrækkelige
at det reguleringsregime vi har i forhold til realkreditobligationer stammer fra en tid hvor realkreditforeningerne var demokratiske og fællesejede
klart at den slags virksomhed behøver man ikke at regulere særlig meget for når forbrugerne selv ejer deres virksomheder hvorfor i alverden skulle de så sætte
regeringens egen ekspertrapport som kom for
snart to år siden her i august
der fremgår det meget meget klart at de peger på at årsagen til at der sker en stigning i bidragssatserne
de kalder den forandrede ejerstruktur hos realkreditten nemlig det at man er gået fra forbrugereje til aktieselskabseje og i den forstand er fokus på et afkast til aktionærerne blevet større det siger næsten sig selv når der
aktionærer der skal aflønnes og tjene penge på
kunne gøre var at få genoplivet og styrket den forbrugerejede realkreditmodel der er der det problem at det er meget meget svært at opstarte en
det der var unikt ved vores model i danmark der er også andre ting
den var drevet demokratisk i realkreditforeninger eller statslige realkreditfonde og den var baseret på et hvile i sig selv princip det var rigtig gode principper som beskyttede forbrugerne og sikrede imod ågerpriser så det bedste vi kunne gøre var
skabe rammer for at der kom nye foreningsejede andelsejede realkreditinstitutter igen indtil
skal vi regulere området hårdere end vi gør i dag det nytter ikke noget at vi regulerer det som om det stadig væk var demokratisk og
jeg nu bedre lide det forslag vi selv tidligere sammen har
kunne hæve bidragssatserne på allerede
hvis de fik tilladelse til det fordi der var objektive vilkår der gjorde at det var nødvendigt for dem for eksempel nye politiske
som var formålet med forøgelsen af bidragssatserne uret tikker nedad nu
tale om den anden del af det men enhedslisten støtter forslaget og siger igen tak til
for deres evindelige forsvar for almindelige mennesker over for den finansielle sektor
vi har jo i dag i forbindelse med succession og generationsskifte en række forskellige fordele regeringen har vedtaget en lavere arveafgift for familieejede virksomheder og der er et flertal i folketinget
erhvervsdrivende fond så der er jo allerede en række forskellige fordelsprogrammer kunne man sige for forskellige former for ejerskab i forbindelse med generationsskifte derfor undrer det mig lidt
regeringen så når det gælder for eksempel overdragelse til medarbejdere hvor man for eksempel i storbritannien har et målrettet program der handler om at give nogle skattefordele hvis en virksomhed generationsskifter til en fond ejet af deres medarbejdere
skulle være særlig forvridende i forhold til de øvrige fordelsprogrammer
også i dag sådan at andelsselskaber faktisk er beskattet på en ganske anden måde end andre selskaber så det
erhvervsdrivende fond det er ministerens parti jo en del af en bred aftale om men at man ikke
overdragelse til en medarbejderejet fond
ejerskab i en erhvervsdrivende fond er mere samfundsgavnligt
ejerskab i en medarbejderejet fond
rigtig positive toner skal skal det forstås sådan at en socialdemokratisk ledet regering hvis vi får sådan en efter et valg vil være indstillet på
på og måske også lære af andre landes erfaringer med hvordan man skaber gode rammevilkår der som minimum i hvert fald
den her type virksomhed med andre når det for eksempel kommer til erhvervsfremmesystemet og andet
i forbindelse med for eksempel generationsskifte til medarbejderejede fonde
medarbejdernes medejerskab eller ejerskab i virksomhederne er jo noget som socialdemokraterne historisk har været ganske optaget af men som måske har haft lidt mindre plads i de seneste år men men kigger man på på nogle af jeres kollegaer i andre europæiske lande
som er ejet helt eller delvis af medarbejderne
virksomheder i den retning i forbindelse med generationsskifte mener socialdemokraterne at der er en særlig værdi i at vi har store og små virksomheder som er ejet af medarbejderne
demokratisk virksomhed eller kooperativ skal kunne bruge
det er det der ikke rigtig er sammenligner man for eksempel med sverige
noget som det der svarer til det danske virk
understøttelse af de kooperative former
er klar over at der over de seneste år er kommet meget omfattende
på baggrund af halvtredstusind eller flere virksomhedsundersøgelser
medarbejderejede virksomheder performer bedre
har en højere vækst i produktivitet end sammenlignelige konventionelle virksomheder
at en fremme af medarbejdereje kunne være en del af løsningen på det såkaldte produktivitetsproblem vi har i danmark
i et bredere forslag men medarbejderaktieprogrammer kan være én form for fremme af medarbejderejerskab det gør man også mange andre steder i verden det der lidt kan være udfordringen ved det er jo at hvis det er aktier der følger med medarbejderen og ikke
af de til enhver tid deltagende medarbejdere så sker der efterhånden en adskillelse mellem dem der ejer virksomheden og