syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
han kunne klare arbejdet indtil svenden kom tilbage eller han fik ansat en sygevikar med andre ord
fravær og spørgsmålet er så for
en orlovsperiode skal have en indkomst der siger de
slå fast at det er vigtigt at vi
vilkårene for at kommunalbestyrelserne kan afspejle befolkningen bredt
have mennesker siddende i kommunalbestyrelsen som er aktive
har en praktisk betydning der er ikke nogen clearingsmuligheder i en kommunalbestyrelse så man skal altså deltage i samtlige møder som
venstre ikke at man bare sådan med et snuptag kan lave en nem ensretning mellem lokalpolitikeres og folketingspolitikeres orlovsordninger grundlaget for ændringer skal være i orden og derfor hilser vi både vederlagskommissionens arbejde velkommen og glæder os til at se hvad de
men også det analysearbejde som pågår i ministeriet for naturligvis skal det undersøges om orlovsordningen fungerer hensigtsmæssigt af den årsag
mener vi i venstre at det er værd at afvente ministeriets undersøgelse
lave noget andet selv om man ikke får løn for det så lad os nu tage en drøftelse hvor vi kigger på tingene i sammenhæng
skal være skal der måske være to slags orlov altså en betalt orlov og en ikkebetalt orlov eller skal muligheden for betalt orlov
de er for mange andre skal de også ændres lad os kigge på det i sammenhæng og ikke bare
mulighed for at man kan passe sit arbejde samtidig med
i kommunalbestyrelsen og der kan det altså være at man kan have
orlov hvis det så medfører
indtægtsnedgang i de måneder og man så kommer i nogle
nok fået det skrevet færdig alligevel men men der kunne da godt være andre som dermed fik en mulighed for at færdiggøre deres speciale
skal vi gøre det vanskeligere for studerende at stille op til
mangeårig aktiv i politik kan det da godt ærgre mig at vi ikke for flere år siden
havde mere fokus på at gøre disse regler mere ensrettede når vi ser på hvilke konsekvenser de har for offentlighedens opfattelse af os politikere utidssvarende regler om eftervederlag er desværre ikke noget
på nuværende tidspunkt har gang i konkrete tiltag som skal afklare hvordan vi kan lave de bedst mulige regler for politikeres
naturligvis om vederlagskommissionen som vi også talte om under det forrige dagsordenspunkt vederlagskommissionen har til formål at udarbejde
hvordan den samlede eftervederlæggelse skal være for borgmestre regionsrådsformænd folketingsmedlemmer og
kommissionens afslutning er jo altså lige på trapperne allerede til januar bliver de færdige
jeg også glad for at vi i folketingssalen her og nu får lov til at diskutere hvad vi bør gennemføre efter
afslutning så man kunne betegne dagens beslutningsforslag og den debat vi har som en slags opvarmningsrunde forud for behandlingen af de anbefalinger som vederlagskommissionen kommer med
der komme en samlet anbefaling om vederlag som vi så her i tinget
i den forbindelse vil jeg så godt have lov til at komme med et lille men til
jeg har måske lidt svært ved at forstå nødvendigheden af at
er venstres holdning da også klar vi støtter sådan set intentionerne bag beslutningsforslaget men vi mener altså at det er værd at vente på
vederlagskommissionen som vi selv har nedsat
hvad de måtte komme med af anbefalinger før vi giver os i
med at lave lave love om hvert enkelt delelement af de nuværende vederlagsregler det ville være uklogt inden vi har et samlet billede af
er der jo altså en tilsvarende udfordring
synes vi se tingene i sammenhæng og
sådan virkelig har haft fokus på helheden af hele problemstillingen
om eftervederlag eller om man blot har benyttet sig af lejligheden en tilfældig
promovere sig selv når det så er sagt er det selvfølgelig vigtigt at vi får ændret reglerne grundlæggende
er ideen med eftervederlag ikke at man skal kunne få udbetaling når man bliver minister og derfor
bør hverken borgmestre eller regionsrådsformænd kunne modtage eftervederlag hvis de går fra én ledende post til en anden at vi så her i folketingssalen kan være uenige om
vores egen løn eller om en kommission uden
til folketinget er et bedre forum at diskutere den slags
jo så som det er venstre mener grundlæggende at den slags gøres
hvis vi får nogle andre til at se på det og vi
set intentionerne i beslutningsforslaget
når man bliver opmærksom på et enkelttilfælde
gælder borgmestre det er jo tilladt også at slå
at jeg er enig i intentionerne bag forslaget men siger så bare at det ikke er fuldstændig gennemtænkt
at enhedslisten er stolt af sit arbejde jeg ville ikke være
at min datter netop har fået brev om at hun
efterskole og det er vi rigtig glade for hjemme hos os
for god ordens skyld de bor altså fire fire personer på et værelse og det synes de er rigtig rigtig fint
ikke hvorfor eksempelvis fire
et beslutningsforslag som går ud på at vi skal
fremover selv skal kunne bestemme om de vil have
en valgtilforordnet med sig ind i stemmeboksen sammen med en personlig hjælper som de selv har peget på eller om de
mener det er tilstrækkeligt at der er en
som en del af beslutningsforslaget
vi skal sikre at den handicappede får den hjælp som
har brug for der har holdningen hidtil været den at vi skal sikre os at der ikke
ved det ene parti og så siger hjælperen
krydset ved et andet parti og det opdager vælgeren jo aldrig det er grunden
at vi har de regler som vi har men ulempen ved
at den handicappede så er tvunget
den vælger selv er i stand til at pege på en hjælper som skal
altså ikke tilstrækkeligt at du går med ind i stemmeboksen der skal altså også lige
for at se at tingene nu går
vi overlader det til vælgeren selv at afgøre om man stoler tilstrækkelig meget på den personlige hjælper man har med sig
at det er nok til at det er personlige hjælper der går med ind i stemmeboksen uden at der også følger
de valgtilforordnede med ind i boksen
det kræver selvfølgelig at man er i stand til klart og tydeligt at give udtryk for at
er det man ønsker men det vil langt de fleste jo også
indføre forskellige former for
der er allerede muligheder som kan hjælpe
blindskrift gennem stemmesedlen der også være forskellige it løsninger det er selvfølgelig vigtigt at de løsninger som vi ender op med er nogle som man har tillid til så venstre støtter
deler vi naturligvis holdningen om at det skal være nemt for borgerne at finde ud af sagsbehandlingstiderne
for sager som de på den ene eller den anden måde interesserer sig for og det har vi jo
vi har nemlig en lovgivning som pålægger kommunerne at offentliggøre sagsbehandlingstiderne det skriver
kommunerne har pligt til at fastsætte og offentliggøre fristerne fra modtagelse af en ansøgning til en afgørelse og hvis fristen ikke
skriftlig besked om hvornår man så kan forvente at få en afgørelse men vi har jo altså ikke en lovgivning der sikrer en ensretning
offentliggørelsen skal ske sådan som
nemlig fokus på resultater og ikke på proces og hvis den enkelte kommune har en særlig måde at gøre tingene på som fungerer så ser vi i venstre ingen grund til at have centralt fastsatte regler om metoden på dette område men
er kommet for at blive
med en klokke og kundgøre
det står da på hjemmesiderne og hvis ikke det står
det min påstand at så er det fordi kommunen ikke lever op til loven og så skal man hive fat i dem og det kan man jo gøre på mange måder den nemmeste vil
en mail til udvalgsformanden eller borgmesteren og sige hør hvor står de her sagsbehandlingstider
og så håber man jo selvfølgelig at den pågældende politiker får røde ører så i venstre mener vi ganske enkelt
hvor henne altså gemt af vejen på hjemmesiden eller hvad hvis det ligger i en
jeg hører det sådan at man er blevet kontaktet af nogle borgere som har haft vanskeligt ved at finde oplysningerne på kommunens hjemmeside
mange hjemmesider der kunne blive mere brugervenlige ingen tvivl om det men det løser det her jo ikke det her siger jo bare
og så kan kommunen jo godt have en eller anden bøvlet hjemmeside som det kan være svært at finde rundt i
en kommunalbestyrelse er lidt bedre orienteret end fru pernille skipper om hvordan man kommer i kontakt med sin kommune men jeg troede at
set nogle interessante principper i og nogle forskellige holdninger til det kommunale selvstyre som kommer frem
som hvis de bliver mødt med en henvendelse fra en borger om at det er vanskeligt at finde
hvis vi laver en lov herinde hvor vi skriver at det skal stå på kommunens hjemmeside punktum løser
som ordføreren selv er inde på hvad så hvis
selve modellen altså en økonomisk kompensationsordning mener vi ikke er vejen frem forslaget strider også mod
det udgangspunkt vi altså har
vi har tillid til at kommunerne i hvert fald forsøger at træffe rigtige afgørelser over for borgerne
skal løses og det er da også sådan i virkelighedens verden heldigvis da at langt størsteparten
ankestyrelsens statistik og
vi erkender naturligvis at det da er utilfredsstillende når der træffes en forkert afgørelse for det går ud over en borger i den anden ende og derfor er vi også enige i målsætningen om at rigtige afgørelser
hos kommunen og at borgerne skal have en god og effektiv service så intentionerne bag beslutningsforslaget er vi enige i men vi vurderer at det ikke er den bedste vej til at nå målet
en kompensationsordning vil være ganske
det jo lykkedes at få sagsbehandlingstiderne bragt ned
blive bebyrdet med nogle forholdsvis tunge spørgsmål og nogle helt nye spørgsmål som ankestyrelsen ikke
gearet til at tage stilling til det er sådan at de nævn vi har typisk ikke tager stilling til økonomisk kompensation
en eller anden torterstatning eller taler vi om at kommunen skal betale det til borgeren som kommunen
det vil jo så i givet fald betyde at at borgeren får en økonomisk berigelse som altså ikke kompenserer for den tid man har været uden
man har haft krav på
økonomisk berigelse og det vil være ganske nyt
og indfører det som man i amerikansk ret
en borger får tilkendt en økonomisk kompensation uden at borgeren har lidt et økonomisk tab
sagsbehandlingstiden i ankestyrelsen vil blive påvirket ganske negativt ved det her
er vi altså heller ikke enige i den grundlæggende mistillid til kommunerne som der jo er
beslutningsforslaget nemlig at kommunerne sådan bevidst skulle vælge at træffe afgørelser i strid med
enige i at der bliver truffet
i øvrigt også min erfaring som advokat for ganske mange kommuner at når der blev truffet forkerte afgørelser i
skyldtes det en kompleks lovgivning som var vanskelig at navigere i det var meget mere interessant om vi fik gjort noget ved det problem
skal man både sikre opsættende virkning altså
sagsbehandlingen i ankestyrelsen er overstået og derudover også en økonomisk erstatning og hvad skal den økonomiske erstatning
ikke lidt noget økonomisk tab det
vi ikke kan se problemet vi mener bare at den løsning som dansk folkeparti peger på er den forkerte
rimeligt at sige at jeg negligerer problemet
tillid til kommunerne fejl sker fejl sker hvor der er mennesker involveret
sådan er det når man så sammenligner med et hospital
helt rimelig sammenligning der er der så i øvrigt en lang praksis for mengrader og hvad det
højstemte stil ved at citere grundloven som vi jo alle sammen har skrevet under på
domstolene er berettigede til at påkende ethvert spørgsmål
der vil rejse sådant spørgsmål kan dog ikke ved at bringe sagen for domstolene unddrage sig fra
hvad betyder det sådan på almindeligt dansk det betyder at hvis en myndighed for eksempel en kommune træffer en afgørelse så har man mulighed for
om den afgørelse var korrekt men det at man gør det
uanset at man indbringer den for domstolene
i dansk ret den absolutte undtagelse kun når der er tale om noget som ikke kan genoprettes er der opsættende virkning
man eksproprierer et hus
bygges en motorvej huset bliver revet ned motorvejen bliver bygget
derfor tillægger man opsættende virkning i den type sager men ellers er det altså
en absolut undtagelse at tillægge opsættende virkning
hvis man kunne trænere en afgørelse ved at indbringe den for ankestyrelsen eller domstolene
vi skal passe rigtig rigtig meget på i den
vi er altså i gang med at ændre fundamentalt ved hele vores system og det vil medføre en eksplosion i antallet af klagesager på det her område
håber vi gør så vil det naturligvis brede sig til alle mulige andre områder
hvorfor skal det ikke også gælde på andre områder hvor en kommune træffer en afgørelse som
sagen fra før om økonomisk kompensation
et nybrud som vil medføre en eksplosion i antallet af klagesager det nemme i politik er at pege på problemer og det gør dansk folkeparti
reelt problem det svære i politik er at lave løsninger og det her er
at de langt vil overstige
rigtig ærgerligt når en kommune træffer en forkert afgørelse for en borger i den anden ende som det går ud over
altså også betyde at i de to tredjedele af sagerne
borgerne kunne trænere en afgørelse og mon dog ikke at borgere fremover vil klage uanset hvor berettiget en afgørelse måtte være
kommunens afgørelse bliver effektueret og hvorfor skulle man egentlig ikke også
ankestyrelsens afgørelse for domstolene hvorfor skal der så ikke
for at dansk folkeparti gerne vil løse de problemer der er på det her område
er altså bare forkert der er opsættende virkning i sager hvor det vil have en meget meget indgribende betydning og hvor det vil være ødelæggende hvis man ikke tillagde opsættende virkning og som ministeren har
bare sådan generelt at give opsættende virkning
funktionsevne jo jo men det er jo lige præcis det som kommunerne ofte
helt forstod det indledende spørgsmål om hvor mange der havde råd til en advokat altså man behøver ikke
om advokat det kan være en god idé at
på at der måske skal gås på kompromis
det synes jeg lyder godt nu har der været talt en del om
træffer forkerte afgørelser og ja det sker og det er
cirka en tredjedel af de sager der går videre til ankestyrelsen hvor ankestyrelsen omgør
usædvanligt at den slags sker
og innovationspolitik det er naturligvis en debat der er vigtig for rigtig mange mennesker i det danske samfund forskning og innovation er nemlig forudsætninger for vækst arbejdspladser
og innovation vigtige prioriteter
investerer vi altså stadig væk rigtig mange penge i offentlig forskning i danmark
i offentligt finansieret forskning det betyder at danmark fortsat vil være et af de lande
vores regering holder fast i at danmark skal have en førerposition
men det er ikke kun interessant at se på hvor mange penge der bliver brugt
rigtig mange bornholmere jeg ved ikke om det lige er et særskilt problem på bornholm
selve beslutningsforslaget er det ikke fordi vi ikke synes der er behov for at finde
været fremført af tidligere talere fordi vi gerne vil finde ud af af hvad det helt præcis er der skal til men også fordi vi
set mener at der er en løsning som er nemmere end den sf peger på vi tror slet ikke det bliver nødvendigt
lave lovændringer fordi vi allerede har et kort nemlig på sundhedsministeriets område
i hvert fald vurdere det forholdsvis få ændringer vil kunne bruges som billed id
både seksten og atten år og som gerne vil bruge det til noget andet end at
imødekommelse af selve ideen bag beslutningsforslaget nemlig at sikre
mulighed for at man kan identificere sig med billede uden at have hverken pas eller kørekort men omvendt
det argument vi havde om at det betød at den her gruppe end ikke blev sikkerhedsgodkendt af pet
prellede fuldstændig af på den daværende regering
ja så var der et statsborgerskab nærmest per automatik
socialdemokraterne og regeringen i dag ser ens på det spørgsmål
det var muligt at få også fru lotte rod og alle andre til at
mildt psykisk eller fysisk pres eller andet at skulle bestå en indfødsretsprøve
der er en bog man kan læse og hvem ved måske lærer man noget om sit fædreland sin kultur sin historie det er jo ikke fordi vi udøver skade skade på nogen
det er altså et spørgsmål om en prøve som er forholdsvis nem at bestå og som kræver at man har læst et pensum
helt enige men det har jo som herre mattias tesfaye så glimrende redegjorde for
børn og unge der vokser
i danmark fysisk men som mentalt ikke er i danmark som orienterer sig imod forældrenes hjemland
ikke går i dansk folkeskole men måske i en
der er altså desværre
velintegrerede det er da en kæmpe udfordring men jeg er helt sikker på at vi godt kan få forklaret at vi jo ikke
men vi tror at du måske skal op til en indfødsretsprøve og du skal op til en indfødsretsprøve og resten behøver ikke
hvor vi kan se vittighedstegninger som ikke er særlig vittige
skriver her i dag hvor vi altså giver statsborgerskab til
en og tres ansøgere og otte hundrede og fire og halvtreds medfølgende børn altså i alt to tusind syv hundrede og femten mennesker primært fra
med til billedet og viser jo at det billede der bliver tegnet af danmark lige nu er højst urimeligt det er sådan normalt at vi fremsætter to lovforslag et hvert halve år om indfødsrets meddelelse her i folketinget
er et ekstraordinært lovforslag som vi har puttet ind netop for at minimere ventetiden for en række ansøgere som ellers ville have skullet vente helt frem til
nye indfødsretsaftale betyder at
der er en gruppe mennesker som i forbindelse med folketingsvalget
en tilkendegivelse om at de kunne forvente at blive optaget
på lovforslaget og så skal de så have behandlet
deres sag på ny og der er så en skillelinje om det bliver efter de nye eller de gamle regler det er
otte hundrede og fire og halvtreds medfølgende børn der altså får indfødsret sammen med deres forældre
vi sikrer os ved at behandle lovforslaget her og nu at der ikke er nogen der kommer i klemme mellem de nye og de gamle retningslinjer vi sikrer os også at vi minimerer
dansk statsborgerskab bliver behandlet ud fra de nye
er jo noget der er af stor betydning både for den enkelte ansøger men altså også for det danske samfund
krav til ansøgerne vi stiller også krav til os selv da vi også må gøre vores yderste for at sikre at sagsbehandlingen er grundig og af høj kvalitet
regeringen er sammen med aftaleparterne enige om at proceduren i forbindelse med dispensationssager skal optimeres
derudover skal de lægefaglige diagnoser styrkes i forbindelse med behandlingen af ansøgninger og kvaliteten
danskuddannelserne skal ligeledes være i højsædet i højsædet med aftalen er der skabt klare retningslinjer for hvad der reelt stilles af krav til de mennesker der ønsker at opnå dansk indfødsret eller
ikke nogen hemmelighed at vi har skruet lidt op for ambitionsniveauet hvilket jo også er kommet til udtryk i de nye retningslinjer kravet om ansøgernes danskfærdigheder er blevet højnet så ansøgerne fremover
skal kunne dokumentere at vedkommende har bestået prøven i dansk tre og ikke som hidtil kun i dansk to og så skal man også have bestået en indfødsretsprøve enten den nye eller afhængig af ansøgningstidspunktet den gamle
er der kravet om selvforsørgelse som jeg ikke kan understrege nok
forsørge sig selv når man kan og derfor stiller vi krav om at ansøgeren altså skal have været selvforsørgende i fire en halv år ud af de seneste fem år
vi også valgt at forlænge de såkaldte karenstider med halvtreds
som medfører en karensperiode
skal vente endnu længere før de får mulighed for at ansøge om
dansk statsborgerskab det er rimelige og fornuftige krav
sige et varmt tillykke til de mange medborgere som med et tryk på den grønne knap ved tredjebehandlingen bliver danske statsborgere velkommen til jer alle sammen og jeg glæder mig til at hilse på i hvert fald nogle af jer
desværre ikke kan være sammen med deres
er tale om familier der ikke fungerer skulle det jo også meget gerne være
børnenes trivsel er altafgørende og plejefamilierne yder i hverdagen en kæmpe indsats
med til at sikre at børn og unge
selvfølgelig skal der også være en aflønning og det
vilkårene er for det
interesse i et godt og konstruktivt samarbejde mellem kommunerne
er det heldigvis fornuftigt der blev lavet en undersøgelse af ankestyrelsen tilbage i to tusind og fjorten om netop det emne som vi taler om her i dag og den undersøgelse viser at langt de fleste plejefamilier
er tilfredse med samarbejdet med kommunerne og det gælder heldigvis også den anden vej
med samarbejdet med plejefamilierne så det er altså det generelle billede at samarbejdet mellem kommunerne
at der slet ikke er nogen tidsler
der er udfordringer med aflønningen af plejefamilierne og der er givetvis også eksempler
i begrundelsen for at vi står her i en forespørgselsdebat og det er også
måske mere nogle strukturer og nogle drøftelser og forhandlinger som en gang imellem kan gå i hårdknude fordi der er
uklarhed og så er der desværre også eksempler på at
jeg går ud fra at vi næsten alle sammen har set den forfærdelige tv to dokumentar anbragt i helvede der blev vist her den anden dag som jo
mangel på penge der gør at tingene går skævt i det tilfælde
var det mangel på sådan helt basale menneskelige egenskaber evnen til at føle næstekærlighed der var problemet med den fuldstændig diabolske vanvittige familie
som jo altså fik mere end en
million kroner bare på ét år for at have fire plejebørn de udfordringer vi ser går
hvordan aflønningen sker og som ministeren
også nævnte er aflønningen af almindelige og kommunale plejefamilier ikke noget der er reguleret i loven og der
det er et spørgsmål om aftaler mellem plejefamilien og kommunen og den aflønningsform som i dag bliver anvendt af rigtig mange kommuner fordi den bliver anbefalet af kl
har nogle indbyggede uhensigtsmæssigheder
på den ene side er det rimeligt nok at man får mere i løn
vi får en uheldig incitamentsstruktur hvor plejefamilien får mindre i løn når det går godt for barnet
dårligt altså jo bedre man løser opgaven kan man sige jo bedre barnet får det jo mindre får man udbetalt man bliver om jeg så må sige straffet for at have succes så det er et sandt dilemma et ægte dilemma vi står med
mere hensigtsmæssige modeller det kunne være være den model man arbejder med i aarhus hvor man i højere grad går ind og ser på nogle gennemsnitsbetragtninger
hvor vi har sat intet mindre end en og firs million kroner af til at få undersøgt
samtlige folketingets partier der står bag
er en vis sandsynlighed for at det kunne ende med at blive vedtaget det lyder sådan her
måneden dertil kommer at man skattefrit modtager et beløb på cirka fem tusind
og et beløb på mellem fire hundrede og otte og tyve og seks hundrede og fire og fyrre kroner om måneden til beklædning og et beløb til lommepenge på mellem en hundrede og seksten kroner for de yngste
mellem otteogtredivetusind og fireogtredstusind kroner om måneden mener fru pernille skipper at det sådan er en dårlig
socialordfører fru maja panduro der udtalte at komme med en undskyldning for noget der er sket i en helt anden tid hvor mange af os endnu ikke var født giver ingen mening
i danmark i fortiden som det er meget svært at forstå i nutiden ja og listen er desværre lang for blot at nævne de sager der har været fremme med krav om en undskyldning
er der thulesagen om tvangsforflytning af grønlandske fangere blødersagen nyresagen om fejlbehandling af nyrepatienter eksperimentet
der blev brugt som behandlingsform i psykiatrien og hvis vi går endnu længere tilbage
danske lov og læse om hvordan vi danskere har hugget arme ben og hoveder af folk for forbrydelser som i dag er lovlige
vi har holdt slaver listen er desværre lang og vi kan som nation og som folk bestemt ikke være stolte over alle dele af vores historie
min egen mor blev sendt væk fra hjemmet blot otte år gammel for at komme ud og
som man kaldte det dengang var min morfar og mormor onde mennesker bestemt ikke men det er svært at dømme fortidens gerninger på nutidens præmisser som karen hækkerup så rigtigt
man i en retsstat har domstolene til at tage sig
giver det mening at danmark anno
og seksten siger undskyld for de overgreb som danmark anno nitten seks og tres nitten seks og fyrre eller atten seks og fyrre for den sags skyld har haft mere eller mindre andel i
giver det mening at netop socialdemokraterne i dag så
et beslutningsforslag som de har haft næsten fire år i regering til selv at gennemføre nej det giver ikke mening overhovedet og jeg er også glad for at den daværende regeringspartner det radikale venstre fastholder sin holdning
var som de var og det er svært at forstå meget svært men det er også svært at dømme fortidens gerninger
set glad for at vi ikke har en folkedomstol som består af os der sidder herinde som skal placere skyld og ansvar
det er overladt til nogle uafhængige domstole som får oplyst sagerne hvis den her sag var blevet rejst kort tid efter
var der så sket en domfældelse formentlig det er svært at forestille sig andet men det er altså ikke os herinde der er en folkedomstol det er domstolene der
det er et vigtigt princip i en retsstat at vi har domstole til at placere skyld og ansvar og jeg er meget bekymret for
vi som folketing vil kunne modstå
helt med på at den her sag er meget alvorlig
det er meget svært at se noget som helst undskyldende moment i de ting har fundet sted dengang men netop derfor er det også vigtigt at vi i så svær en sag som den her
de vanvittige regimer som hendes partifæller har undskyldt
før fru pernille skipper kom ind i politik
så burde man da måske have lidt større forståelse for
følger ikke loven så må vi da lave en lov som hedder at der ikke er forældelse i visse sagstyper men vi kan da ikke sige at nu laver vi en forældelseslov og så
vigtigt for så mange andre men det er vigtigt for mig at vi har den
magtens tredeling at vi har nogle domstole at vi har en regering og at vi har et folketing
konkludere at det var socialdemokraterne som
den uanstændige afvisning
kan vi få en officiel undskyldning på socialdemokraternes vegne for den fejlagtige politik i forrige
at nogle af de uhensigtsmæssigheder der er kunne blive ryddet af vejen eksempelvis kan man jo ikke ud fra skattelisterne se
som regeringen nåede at producere nemlig skatteminister thor møger pedersen
da skattelisterne blev indført følgende det er en ny vinkel på tingene
set godt være med til at aflive myter også meget gerne om virksomhedernes skattebetaling problemet er bare at de åbne
som vi netop har hørt fra dansk folkeparti bakker partiet ikke op og derfor er der altså ikke et flertal bag at nedlægge de åbne skattelister det beklager jeg om end jeg naturligvis har forståelse for
herre dennis dennis flydtkjærs
den tale jeg har fundet på herre dennis
hjemmeside med overskriften de åbne skattelister er noget ideologisk makværk og hvor
om at afskaffe de åbne skattelister og jeg skal hilse fra det konservative folkeparti som ikke har mulighed for at være til stede i dag og at det konservative folkeparti også
hvor man mener at virksomheden betaler betaler mest i skat jeg ved ikke hvor mange forbrugere der vil lade sig påvirke af det jeg tror de fleste
vi nok flere kunder i butikken jeg tror altså ikke det hænger
og som det er blevet sagt mange gange før
til at skabe forvirring lad os sige at man for eksempel har investeret
får man jo ikke det store overskud
år og det betyder også at ens skattebetaling er begrænset måske endda ikkeeksisterende men betyder det så at det er en virksomhed der ikke bidrager til samfundskassen det mener jeg
konstatere at der ikke er flertal i folketingssalen for at
skattelisterne og så synes jeg da at vi skal prøve om vi så
indlede forhandlinger om at få dem gjort
være og tjekker åbne skattelister og finder ud af at sammenligne og så videre
meget af den debat der har været viser at den ikke er foregået på et særlig grundigt og sagligt
løber den slags debatter altså ofte fuldstændig af sporet man altså kan vi gøre tingene bedre så vi kan få et bedre beslutningsgrundlag og så vi også kan give de aviser og andre som går videre med de
i erkendelse af at vi altså ikke kan komme af med skattelisterne så er det måske den vej
jeg mener det virkelig seriøst det er ikke bare
lønkammer og overveje om det her man er på vej
hvor et flertal i folketinget til enhver tid i en
som helst sag kan tilsidesætte offentlighedslovens bestemmelser og få indsigt i
den forvisning at der ikke var offentlighed og når vi har kommissioner er
jo netop for at kommissionen kan sidde med de her dokumenter i fortrolighed
det ikke alt sammen bare bliver lagt ud
det radikale venstre som jeg har stor respekt for og som jeg kender som et seriøst og ansvarligt parti
med den praksis og den retstilstand vi har på det her område og lave en helt ny hvorefter man kan få adgang til alle mulige interne regeringsdokumenter hvilket jo kunne blive ganske muntert ikke mindst med
på et senere tidspunkt vil sige jamen
selv traf i sin tid tænk det nu godt igennem
der sidder herinde er medlemmer af folketinget vi udgør landets lovgivende forsamling det arbejde vi beskæftiger os med er vigtigt det kræver grundighed
især når vi skal revidere de store love hvortil lov om offentlighed i forvaltningen hører den lov vi havde var fra nitten fem og firs
en lov man bare sådan ændrer i tide og utide det gør man når der er behov for det når tidens tand har gnavet i loven i så stor grad at loven trænger til at blive revideret
snakker med hinanden om hvad vi synes og hvad vi føler så beder vi nogle som har forstand på tingene sætte sig sammen og skrive en betænkning
tog stilling på baggrund af en betænkning
at vi besluttede os for at vi ville evaluere loven efter tre
og hvad vi mente og hvad vi følte men vi skulle have ekspertise bragt på banen vi skulle have folketingets ombudsmand til at foretage en grundig gennemgang af lovens bestemmelser
evaluering skulle efter aftalen gå i gang her
solnedgangsklausuler og evalueringsbestemmelser
er rigtig sunde gode og fornuftige især når vi har med stor lovgivning at gøre kan der være rigtig god grund til at man sætter sig ned og evaluerer tingene
er der grund til at ændre på tingene
at isen i maverne smelter fordi vi
lidt modstand det vidste vi jo
der var mildest talt masser af modstand dengang og naturligt nok
dem der skriver aviserne var jo også dem som var genstand for lovens begrænsninger i
jo ikke så underligt at man som journalist gerne vil have så meget aktindsigt som overhovedet muligt jeg tror at hvis journalisterne kunne få lov til at bestemme
med inde til vores gruppemøder og kunne referere flittigt hvad der foregik der men det er ikke udelukkende journalisterne der bestemmer hvor meget
det er altså et afvejet hensyn hvor man på den ene side har hensynet til offentlighed og på den anden side har hensynet til
hvor man kan drøfte forskellige ting
også fra liberal alliances side bliver brugt som konklusion på at offentlighedsloven
den har trukket et mørklægningstæppe ned over landet
det er blandt andet en undersøgelse foretaget af dagbladet information med en journalist
et antal afgørelser som man ikke har fået aktindsigt i ja
tror at i den gamle offentlighedslov kunne man få aktindsigt i alt mellem himmel og jord og nu med den nye lov kan man ikke få aktindsigt i noget som helst min tid er desværre ved at
som folketingsmedlem men som taler i
til vedtagelse som jeg har hørt læst op og som
at de begrænsninger af offentlighedens
eksempel betyde at man ikke kan udveksle dokumenter med en advokat i forbindelse med en retssag
om sagen dengang det var der og jeg siger heller ikke at der ikke er noget der eventuelt skal ændres
og har sagt at den gennemsnitlige sagsbehandlingstid
er syv dage men syv uger men det er forkert og
den gennemsnitlige sagsbehandlingstid
men man har ikke været inde og undersøge hvor lang sagsbehandlingstiden
ud af hvor mange det ved vi ikke hvor mange gange blev der givet aktindsigt tidligere det ved vi heller ikke og hvor mange af disse tre hundrede og tres afgørelser ville der heller ikke være blevet givet aktindsigt i efter den tidligere lov det er heller ikke belyst
at det er en lidt intetsigende undersøgelse når man får
skulle tallet have været før alternativet
om natten jeg ville være mere bange for at vi lavede noget sjusk for nu at citere enhedslisten fra tidligere hvis vi gik ind og foretog en ændring uden at have den evaluering
vi har drøftelser om hos justitsministeren
en mulighed for at give mere aktindsigt end det egentlig fremgår af loven at
har børn som de hjemmetræner
betyder det rigtig rigtig meget for de forældre
bekendtskab med begrebet hjemmetræning for snart en del år siden hvor jeg var formand for børne og undervisningsudvalget
træne med deres børn det var efter noget der hed aba metoden som jeg aldrig havde hørt om før men
man skal jo lære så længe man lever og dengang kunne jeg virkelig
er helt fantastisk at vi har forældre som kaster så mange kræfter ind i at træne med deres børn det betyder som
erhvervsmæssige karriere og så videre på standby for at hellige sig arbejdet med
som kræver en meget intens
tidskrævende træning men det lønner sig
børnene gør fremskridt
dejligt at vi nu i dag får slået søm i at hjemmetræning er noget der er kommet for at blive og at det bliver skrevet ind i loven og
bliver tydeliggjort at det altså er et et tilbud i
forældre der har børn som af den ene eller den anden grund har behov for
vedtog tilbage i to tusind og otte hvor vi også vedtog at vi skulle revidere
skal gøre skal vi fortsætte med hjemmetræning eller skal vi ikke
vi alle sammen bakker op om så har der været rejst nogle bekymringer blandt andet
vil se at kommunerne benytter sig af
yderst sjældent at forældre beder om hjemmetræning til deres børn hvis
selvfølgelig lytte til den bekymring der er og følge området
for at se om der nu er grund til at foretage yderligere præciseringer eller andet og så kommer vi jo også med en vejledning på området som forhåbentlig kan
uanset hvad man nu måtte mene om vores militære indsatser og bidrag rundtomkring i verden
at vi alle sammen kan være enige om at de soldater vi sender ud er mennesker som handler i danmarks interesse og på
fuldstændig uselvisk stykke arbejde i et arbejdsmiljø som jeg vist godt kan tillade
at beskrive som mildest talt meget
det skal de have vores alle sammens store tak og anerkendelse for veteraner
på krop og sjæl de har set og oplevet ting som kan være svære at slippe og nogle bliver så hårdt ramt at de får brug for hjælp
vi skal selvfølgelig gøre alt hvad vi kan
hjælpe dem med de udfordringer de står med derfor
venstre naturligvis også at vi nu med dette lovforslag sørger for
føler sig i klemme mellem kommunerne
kastebolde mellem kommuner som skændes om hvem der
de udgifter der er forbundet med
skal betale de udgifter der er forbundet med den veteran det er veteranens oprindelige opholdskommune
at betyde at der ikke længere vil være tvister på det her område det kan jeg næsten garantere at der vil
en række sager hvor kommuner har kæmpet med hinanden om hvem der skulle betale regningen for forskellige klienter
hvilken kommune der var opholdskommune og så videre men jeg vil hellere have at kommunerne slås med hinanden om regningen end
skal kæmpe for at få den hjælp som veteranen har
vi får nu entydigt slået fast at det altså ikke
kæmpe det er i givet fald kommunerne der skal kæmpe det er den oprindelige opholdskommune der skal betale regningen
veteranen bliver altså ikke en økonomisk belastning for den kommune som nu har et veterantilbud liggende det betyder jo også at kommuner forhåbentlig fremover vil være endnu mere positive over for at oprette tilbud for det betyder altså ikke
ligger i begrebet at være myndig er at man har retlig handleevne når man ikke har retlig handleevne
grundloven og hvordan man kan fortolke
til at vi ikke kan gøre det hvis man læser beslutningsforslaget
folketinget skal pålægge regeringen at gøre det obligatorisk for kommunerne at
tro og love erklæringer ved genbevilling af hjælpemidler og handicapbiler når borgerens funktionsevne ikke er forbedret siden sidste bevilling men når man så går ind og læser bemærkningerne
det dansk folkeparti skriver her i stedet for
man gør men det betyder jo også at
ønsker er at der skal være en tro og love pligt medmindre det ikke er åbenlyst at behov og funktionsevne
det er præcis det samme et forbud er det samme som et påbud
forbudt at stemme hvis man er under atten år
hvis man er over atten år det er det samme og det er altså også det samme dansk folkeparti skriver det vil ikke
kommunerne vil fortsat kun skulle nøjes med en tro og love erklæring hvis det er åbenlyst at borgerens funktionsevne og behov ikke har ændret sig så det man risikerer hvis
vedtager beslutningsforslaget fra dansk folkeparti
handicappede borgere vil få stukket blår i øjnene fordi de vil tro at kommunerne vil nøjes med en tro og love erklæring men det vil kommunerne ikke fordi det er undtagelsen at det er åbenlyst at der ikke er behov for at gå ind og kigge på sagen igen
handicapbiler for der er det altså seks år siden at man har fået den bevilget
behovet jo sagtens have ændret sig der kan være kommet biler på markedet som
er billigere og som borgeren kan nøjes med i stedet for der kan være kommet
for handicapkørsel som man vurderer at borgeren kan
nøjes med og der kan være tilfælde hvor en borgers kørselsbehov ikke er det samme som det var for seks år siden og det kan man jo ikke forvente at borgeren
kan nøjes med en tro og love erklæring men det kan
en reel ændring af tingenes tilstand ved at vedtage beslutningsforslaget for muligheden
sætter et stort udredningsarbejde i gang i de sager hvor man siger
åbenlyst at borgeren fortsat skal have en handicapbil hvorfor i alverden skulle kommunen så ikke nøjes med en tro og love erklæring i de sager hvor det er åbenlyst det ville kommunen da gøre så
er jeg med på intentionen og jeg kan godt følge den men vi opnår altså ikke noget ved det her beslutningsforslag for det
vil stadig væk være sådan at man jo ikke bare per automatik hvert sjette år får en ny handicapbil man får den kun hvis man fortsat har
sige i min egen ordførertale før og det synes jeg vi skal få skrevet
gerne vil hjælpe i nærområderne
et historisk stort antal flygtninge
og migranter strømmer i disse dage ind i europa og vi er derfor nødt til at handle
nødt til at handle nu og vi er nødt til at forsøge at få dæmmet op for tilstrømningen
ikke nogen let opgave det er en udfordring
som vi må løse ved at arbejde ad mange forskellige spor og
dels en styrket indsats for at bekæmpe illegal indvandring og menneskesmugling
aftalen omfatter et løfte fra eu til tyrkiet på i alt tre milliard
del af det udgør to hundrede
derfor støtter venstre beslutningsforslaget om flygtningefaciliteter til
at vi bidrager med støtte i nærområderne for her ved vi at pengene rækker længere og gør mere gavn vi plejer at sige
at vi kan hjælpe ti til femten gange så mange for de samme penge ved
det er dog meget vigtigt i denne sammenhæng at vi fra eus side holder et vågent øje med at
tyrkiet også lever op til forpligtelserne i aftalen tyrkiet har leveret tiltag men der er behov for at der iværksættes yderligere tiltag fra aftalen med eu for at vi sikrer færre ulovlige migranter med kurs mod
i løsningen af den store udfordring som lige nu sætter europa på en hård prøve og jeg er glad for og stolt af at vi i dag kan sætte handling bag ordene om at vi hjælper bedst
herinde er modstandere af beslutningsforslaget og så har vi måske fundet en meget god balance
at det bedste er det godes værste fjende i den grad bliver
enhedslisten peger på nogle reelle problemstillinger der er med overholdelsen af menneskerettighederne i tyrkiet men som der også er blevet spurgt til hvad er alternativet og dansk folkeparti er blevet spurgt flere gange om hvilke lande det så er man kan indgå aftaler med i nærområderne når
tyrkiet og vi har ikke fået noget svar selv om ordføreren bedyrede at han
vil blive overholdt altså som jeg også sagde i min ordførertale skal vi jo overvåge det vi skal være efter
jeg med på men vi indgår selvfølgelig ikke en aftale om så stort et beløb hvis ikke vi har en tro på at tyrkiet
overholde vilkårene i den aftale men jeg erkender da at der ikke kan udstedes nogen garantier
har vi at gøre med med andre lande hvor vi jo altså ikke har nogen umiddelbare
hvad er så alternativet til det og så må jeg også bare gøre opmærksom på den virkelighed der er
i tyrkiet så der er ikke så mange andre vi kan lave aftaler med end tyrkiet hvis vi gerne vil have at den flygtningestrøm ikke bevæger sig fra tyrkiet
jeg forstå at hun har været på kontanthjælp i fem og tyve år
arbejdsprøvning en hel del gange
ikke et helt andet er problemet ikke at
er kommet i arbejde meget tidligere
i virkeligheden ikke noget helt andet end lonnie vi bør tale om
om der måske er nogle der har for svært ved at komme ind i det og måske også nogle på den anden side som bliver i det
så er det én debat og så tager vi hele kontanthjælpsområdet
et arbejder ikke parti så
belønner dem som står tidligt op hver morgen og går på arbejde og så man kan se at det
tage den barselsorlov de har ret til altså min datter fyldte seksten år her forleden og jeg havde tre måneders barselsorlov med hende og det var dejligt
holde den orlov frem for at det er mændene
dem der var for syntes vi skulle stemme ja og dem der var imod syntes vi skulle stemme nej men i den
var der nogle der mente at vi skulle være medlem af europol
skulle være medlem af europol og nogle mente så at vi skulle komme med i europol ved at stemme ja og nogle andre mente at vi skulle komme med i europol ved at stemme nej så på den måde var
det en lidt særlig debat og en lidt særlig afstemning og det var derfor jeg skrev min kronik som jo så desværre ikke havde helt den
men det var derfor jeg skrev min kronik om enighed bare ikke om konklusionen for vi var enige om europol og vi var såmænd også enige om
måske bruge når vi om halvtreds år ser tilbage og spørger om danskerne så bare gik til stemmeboksen med sådan helt grundlæggende uenighed om hele det europæiske
nok ville vi noget forskelligt
altså ville det anderledes end det ja
det respekterer jeg naturligvis men nejet kan jo næppe siges at være et nej til europol det hørte vi i hvert fald igen og igen i løbet af valgkampen og det hørte vi også efter valgkampen
politisamarbejde er et ubetinget gode
også som ministeren jo har redegjort for været i stand til at stå sammen
i venstre ser vi det som vores fornemste opgave først og fremmest at sikre danmarks tilknytning til europol men vi håber også at vi
sammen om hvilke andre parallelaftaler inden for grænseoverskridende retligt samarbejde
godt af at anmode om så regeringen er altså i arbejdstøjet venstre er
tredje december og for mit eget vedkommende vil også gerne indrømme at resultatet kom bag på mig men det giver heller ikke mening at ignorere resultatet og derfor
støtter venstre naturligvis helhjertet forsøget på at få det allerbedst mulige ud af situationen
folkeafstemningen nu altså markerer sig som de forhindringer
en parallelaftale er ikke noget man bare sådan lige får det kræver accept fra forskellige politiske organer og fra de andre syv og tyve medlemslande og en parallelaftale er ikke hurtig at få først og fremmest fordi vi jo ikke kan forhandle en
er en aftale altså der skal være noget at være parallel
køreplanen for europol er ikke fastlagt endnu og uret tikker
første maj to tusind og sytten hvor en aftale på en eller anden led skal være på plads hvad danmark
kommer så også til at sige meget om vores forhold
om lidt om briternes forhold vidner om i venstre vil vi
på det europæiske projekt og det samarbejde som det medfører vi mener at vi skal være med at vi skal have indflydelse og at vi skal gøre os gældende det betyder så ikke at vi er
en særlig hilsen fra herre rasmus jarlov som jeg har glædet mig til at overbringe nemlig at også i denne sag står venstre og konservative
den treogtyvende juni hvor briterne stemmer om deres fremtidige medlemskab af
det er derfor ikke bare relevant
simpelt hen tvingende nødvendigt at vi også her i folketinget har en debat om hvordan vi stiller os i forhold til briternes ønsker til
af eu samarbejdet for der er brug for en reform fra venstres side har vi længe udtrykt et ønske om et slankere eu som til gengæld er stærkere på de områder hvor det giver mening
sikkerhedspolitik og sikring af de ydre grænser alt sammen ting som
vejen til den fremtid går naturligvis igennem en af vores vigtigste samarbejdspartnere
danmarks relation til storbritannien går mange år tilbage også til før der var noget der hed eu da atten hundrede tallets politiske stridigheder havde lagt
egne ord blive et spring ud i mørket
til spørgsmålet hæfter jeg mig derfor ved at
som minimum for danskernes skyld og det er vi fra venstres side selvfølgelig enige i men
vores egne nationale interesser
hvis vi på nogen måde skal gøre os forhåbninger om at få gennemført de reformer
eu samarbejdet som der er lagt op til i aftalen mellem storbritannien og det
vil derimod kræve mange svære overvejelser ikke bare om briternes medlemskab men om hele unionens fremtid
er indgået mellem briterne og det europæiske råd
at briterne med et ja den treogtyvende juni sikrer at aftalen vil kunne udmøntes til gavn for et samlet stærkt europa også i denne sag skal jeg hilse fra det konservative folkeparti og sige at de bakker op om
i mange år været venstres holdning at de sager som løses bedst nationalt selvfølgelig fortsat skal løses nationalt i øvrigt deler vi
kom til udtryk i noget af enhedslistens valgmateriale
i alt muligt om man måtte indgå ægteskab med andre af samme køn og hvad ved jeg hvad der blev fremført af
det overordnede hovedformål at forhindre vedtagelsen af et lovforslag i et besluttende organ
forsamling eksempelvis et nationalt parlament udtrykket stammer fra usas senat hvor forretningsordenen ikke giver mulighed for at tage ordet fra en senator der bliver ved med at tale
da han talte imod den foreslåede borgerrettighedslovgivning i fire og tyve timer og atten minutter forslaget blev alligevel vedtaget
heldigvis en forretningsorden her i folketinget og en
formand der forhindrer enhedslisten i at tale og tale og tale men hvis ikke vi havde det
jeg sikker på at herre søren søndergaard
aftalen blev indgået og danmark kunne nå at skrive under
det processuelle i det så tror jeg også at jeg har sagt hvad venstre mener om om beslutningsforslaget fra enhedslisten så skal gå til det materielle
er det her jo en demonstration af hvor hult det klinger når enhedslisten taler om at hjælpen til flygtningene skal gives i
fru johanne schmidt nielsen fra enhedslisten
er meget mere idé i at give pengene
nærområderne frem for at give dem i danmark vi kan komme nogle siger femten til tyve gange andre siger ti til femten gange så langt
som var de to eksempler dansk folkeparti brugte på lande der lever op til menneskerettighederne
til syrien er lande som tyrkiet irak
og så er det israel og når jeg kigger på enhedslisten
i hvert fald enhedslisten mener at israel heller ikke er et land der lever op til menneskerettighederne
større omfang end
noget som religionsfrihed som jo også
hundrede procents overholdelse af menneskerettighederne jeg skal ikke stå her og forsvare tyrkiet
skrækkelige og at vi skal protestere alt det vi kan
acceptere at vi lever i den virkelige verden og den virkelige verden er altså sådan at de lande der
selv om vi fra dansk side naturligvis kunne ønske at det forholdt sig anderledes
de internationale menneskerettigheder så skal
vi nødt til at yde hjælpen der hvor flygtningene er og det er altså for tiden
i venstre lever vi altså i virkelighedens verden
giver god mening jo det ville da være fantastisk
om at de overholdt menneskerettighederne til gengæld for at vi lavede den her aftale
så havde løst menneskerettighedsproblematikken i tyrkiet det ville da være fantastisk er det realistisk nej
forhandle os frem til og som er den bedst mulige
virkelighed som vi andre befinder os i
da fint nok at der står nogle og gøre opmærksom på at der
mener også hvis vi skal gå ind på dansk folkepartis
tyrkiets eventuelle medlemskab af eu
hvis danmark satte hælene i og sagde erdogan du kan godt glemme alt om den her kvarte milliard hvis
virkelig sådan dybt inde at det ville gøre en forskel jeg tror det desværre ikke og eftersom det ikke vil gøre en forskel må man bare stille sig selv det spørgsmål hvad er alternativet alternativet er
forbrugere som har svært ved at få lån i
banker og andre steder og det er der jo som regel en grund til nemlig at
de pågældendes kreditværdighed ikke er helt i top
et svar på den udfordring som samtidig er afbalanceret
fastsætter snævre rammer for hvad man må udbyde af rentesatser
tænkepause når du har sovet to gange kan du
nogen direkte kobling mellem de penge man låner
derfor vil vil pengene jo oftest
i givet fald kan nå at fortryde og derfor giver fortrydelsesmuligheden ikke rigtig mening når vi taler
kviklån så venstre og regeringen har fremsat det her lovforslag
allerede er to partier der støtter det og
forventning om at det er der flere der vil gøre og så håber vi at det her sammen med
at gæld altså er noget man skal være forsigtig med at optage
gæld har den ubehagelige funktion at det er noget som skal betales tilbage med renter og renters rente og gebyrer og hvad ved jeg så mange gange er det nok mere fornuftigt at se om man ikke kunne spare pengene op
lovforslaget man kan nøjes med at læse de syv linjers