syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
når arbejdsmarkedets parter i danmark finder det balancepunkt hvor arbejdsgivere og arbejdstagere kan finde hinanden
i regeringen og som socialdemokrat at det er det balancepunkt
danske virksomheder og dermed danmark som som et hele og derfor er jeg egentlig ret overbevist om at de parter på industriens område som har forhandlet en aftale hjem som er rigtig rigtig god også for danske vikarer
tillidsmænd vi har på industriens område jeg vil bare helt stilfærdigt sige at jeg ikke tror at de er enige med spørgeren i at de er specielt svage jeg
fuldstændig og at der i øvrigt på industriens område er et ualmindelig godt samarbejde arbejdsgiver og arbejdstager imellem man kan selvfølgelig blande mange forskellige diskussioner sammen men
som har en meget meget høj
de danske lønmodtagere de danske virksomheder vores mulighed for at kunne eksportere og vores mulighed for at have et konkurrencedygtigt erhvervsliv hjem jeg deler simpelt hen ikke analysen tværtimod
at hvis man er optaget af at der skal være politisk opbakning til den danske model den frie forhandlingsret muligheden for at kunne konflikte og dermed
skal man jo ikke politisk underløbe aftaler der frivilligt er indgået på det danske arbejdsmarked det er
for som enhedslistens ordfører lige har sagt er en af styrkerne ved lovforslaget her
det vil kun de mest repræsentative danske overenskomster og det er
til at understøtte det danske overenskomstsystem
gang imellem skal der jo stemmes om de konkrete lovforslag og her er jeg glad for at enhedslisten stemmer for for det betyder at vi kan bevæge dansk arbejdsmarkedspolitik endnu et skridt fremad jeg er i øvrigt glad for at
bred politisk opbakning til forslaget her for det har været en rigtig rigtig svær sag at lande så tak for opbakningen fra alle de partier der nu støtter
at sætte fokus på behovet for at vi i folketinget diskuterer og adresserer spørgsmålet om social dumping
problemer som vi oplever på kryds og tværs af de europæiske grænser i den henseende
det ved enhedslisten godt at vi
et ønske om hele tiden at skærpe vores indsats
vi til forskel fra enhedslisten er tilhængere af det indre marked og arbejdskraftens fri bevægelighed
er lige så optaget som enhedslisten af at der er ordentlige løn og arbejdsvilkår i danmark og der er heller ikke nogen som helst tvivl om at at de regler der gælder for den fri bevægelighed udfordrer
er lønmodtagere der kommer hertil på ordentlige vilkår som overholder og respekterer reglerne og der er udenlandske firmaer der kommer hertil som overholder og respekterer reglerne men vi har også
mange eksempler på det modsatte både hvad angår lønmodtagere og virksomheder det er er et
stort problem for danske lønmodtagere og er et stort problem for danske virksomheder og små håndværksmestre
der alle sammen udsættes for en
indsatsen mod social dumping og hvordan vi bedst beskytter vores
i det europæiske samarbejde enhedslisten foreslår med beslutningsforslaget her at en del af den indsats skal inkludere
indsættes en såkaldt social protokol i eus traktater som skal sikre at de faglige rettigheder får forrang og ikke begrænses af hensyn til den fri bevægelighed det har jo været diskuteret i eu regi af flere omgange
forsøgte så sidste år med monti
den balance det gik som enhedslisten
diskussionen endte på det tidspunkt med at kommissionen måtte trække forslaget
havde givet forslaget det såkaldte gule kort
ret heftig diskussion som jeg sagde før
i regeringens øjne til stor fordel for danmark både for danske lønmodtagere for danske virksomheder og for dansk økonomi
forudsætningen for at det indre marked fungerer er
rigtige regler og at de også efterleves
mål vi har hvad angår bekæmpelse
i det hele taget angreb på et reguleret og ordentligt
grænse som bruger det indre marked til fordel for os alle sammen heldigvis og sådan skal det også vedblive med at være i fremtiden
vi i andre sammenhænge er så utrolig enige med enhedslisten i i behovet for
midler man mener er de rigtigste at tage i brug
har været en enighed
om hvordan vi håndterer det i forhold til
det er den måde vi med regeringens øjne bør håndtere udfordringerne på det her område vi vil gerne gå i takt med arbejdsmarkedets parter
og det håndterer vi hen ad vejen derfor er det altså vores opfattelse
nogle mere ideologiske forskelle på spørger og svarer
mine øjne rettet mod noget som
det at sikre en bedre håndhævelse af udstationeringsdirektivet i mine og regeringens øjne
det bliver svært at finde en fælles vej i eu spørgsmålet når vores udgangspunkter for diskussionen er så langt fra hinanden som de er mig bekendt er enhedslisten også imod det indre marked
uenige joh det er vi jo enhedslisten er modstander af eu og regeringen er tilhænger af eu enhedslisten er modstander af det indre marked og regeringen er tilhænger af det indre marked
der når vi diskuterer en eventuel social protokol i eu
man bliver nødt til at have alle aspekter op på bordet og det regeringen er optaget af
er hele tiden at efterstræbe det rigtige balancepunkt mellem på den ene side hensynet
både dansk og europæisk arbejdsmarkedet og på den anden side at vi ønsker et dynamisk indre marked som også er til fordel for danske lønmodtagere jeg tror at enhedslisten en gang imellem
det er det der understøtter at vi har de virksomheder vi
politiske institutioner om end jeg bakker helhjertet op om det europæiske projekt
jeg i al beskedenhed og ydmyghed at jeg er bedre til at fortolke
i danmark ikke er reguleret og det er heller ikke rigtigt at konflikten har forrang frem for alt andet for konfliktretten i danmark skal også respektere anden lovgivning
vi har intensiveret indsatsen både på finansloven for to tusind og tolv
for to tusind og tretten vi sidder lige nu i kommuneforhandlinger med kl om at udbrede
brugen af arbejdsklausuler og vi er hele tiden og fortløbende i gang med indsatsen imod social dumping
det er en vigtig politisk indsats den vil vi ved med at prioritere
og som jeg sagde før synes vi og det forstår vi
dansk fagbevægelse at vi får en bedre håndhævning
det udstationeringsdirektiv der gør sig gældende det betyder jo ikke at diskussionen slutter her fordi vi vil hele tiden efterstræbe præcis det balancepunkt som jeg startede ud med
på dagsordenen det har vi på det næste møde
deltager og derved får man jo også anledning til at diskutere det i
andet vi er meget optaget af er selvfølgelig at vi i danmark kan have de kontrolforanstaltninger som vi mener er
afgørende at have i indsatsen mod social dumping derfor er det selvfølgelig fuldstændig afgørende for os at rut registeret også vil kunne kunne bruges
i fremtiden og at vi ikke får lavet
på det her område der så at sige begrænser os i at kontrollere
der kommer til danmark overholdes reglerne er man registreret som man skal derfor har vi fokus på hele tiden at gøre rut registeret bedre det gælder
i dette forår har fremlagt en ny model på sygedagpengeområdet
igennem en årrække fra partiernes side har været optaget af den problemstilling at der er nogle af vores langtidssygemeldte der
miste deres forsørgelsesgrundlag og derfor stå i den svære situation
et historisk princip i sygedagpengeloven om at sygemeldte potentielt kan stå uden forsørgelse mens de fortsat er sygemeldte det er her vores
afventer endelig forhandling det er også en ordning der vil koste nogle penge som vi er villige til
tilkendegive at når vi nu befinder os i en fortsat økonomisk krise og derfor skal prioritere
det problem at der i dag er sygemeldte der står helt uden forsørgelse og det er så den hovedopgave vi ønsker at løse på sygedagpengeområdet jeg skal måske også lige oplyse at ændringerne
i en tid hvor midlerne skal prioriteres har vi altså vores fokus et
man skal tage fejl af den utryghed
de pågældende personer men også for andre sygemeldte der i perioden op mod de to og halvtreds uger kan gå med
som i alle mulige andre sammenhænge gerne fastholde at den der bedst er det er undertegnede så kan spørgeren på vegne af enhedslisten redegøre for og sikkert også udvikle
regeringens begrundelse for at afvise de konkrete beslutningsforslag er
for det første at det er nødvendigt
prioritere økonomisk derfor afviser vi
som har været en i årrække nemlig at vi har langtidssygemeldte der til trods for at de ikke er blevet raske og til trods for at de ikke er blevet raskmeldte og til trods for at de ikke kan vende tilbage til arbejdsmarkedet oplever at stå uden en offentlig forsørgelse
vores primære indsats
det parti jeg selv repræsenterer og det konservative folkeparti langt hen ad vejen igennem historien har været enige om behovet for et reguleret og ordentligt dansk arbejdsmarked det
vi fortsat står for både
den samlede regering når vi synes det er vigtigt at have et ordentligt og gennemreguleret dansk arbejdsmarked så er det fordi
det selvfølgelig både er afgørende for at lønmodtagernes interesser bliver varetaget at
virksomheder som ønsker at behandle deres medarbejdere ordentligt
et meget meget væsentligt bidrag til det det danmark vi kender og som vi fortsat gerne vil udvikle når jeg starter her
nej til forslaget her fordi vi mener at det i hele sin tankegang og i sit grundlag vil være undergravende
for det danske overenskomstsystem og det er altså nu engang overenskomstsystemet
selve fundamentet eller grundstammen i den danske arbejdsmarkedsmodel
i dag også en meget meget væsentlig del af
at der finder forskelsbehandling sted på det danske arbejdsmarked på grund af eksklusivaftaler men eksklusivaftalerne blev
helt centralt for at vi kan opretholde den danske arbejdsmarkedsmodel at vi også har en meget høj organisationsgrad jeg tror at betingelsen for at vi har en høj organisationsgrad i danmark
både arbejdsgivere og arbejdstagere kan se en
i at være medlem af henholdsvis en fagforening
vi organiserer os der hvor vi nu arbejder men også at organisationerne er så slagkraftige at
og dermed tilvejebringes overenskomstresultater som er legitime og som er holdbare
derfor også i regeringens øjne helt naturligt at der er rettigheder og pligter forbundet med at være medlem
derfor også kan man sige i sagens natur at det har en betydning at være medlem af en fagforening i forhold til hvis
skal melde sig ind i en fagforening hvis ikke der må være fordele forbundet hermed det må der selvfølgelig gerne
bestemt ikke støtte forslaget
det er også en reform som har været længe ventet fordi der er så store og alvorlige problemer og fejl i det nuværende
fejl overhovedet og af dem alle er jo
igen og lige så vigtigt det er at vi har et stærkt socialt sikkerhedsnet i danmark
at sikre vi har i dag for mange unge på kontanthjælp der er for mange af de unge der er
indvandrere der lever i år og årtier på kontanthjælp ja vi har i det hele taget et
er jo at vi bygger oven på det vi allerede gik i gang med i reformen af førtidspensionsområdet at det skal være slut med at det er de mest udsatte borgere der skal løbe spidsrod mellem mange forskellige sagsbehandlere og mange forskellige forvaltninger vi bliver nødt
én koordinerende sagsbehandler for de mest udsatte grupper og én plan på beskæftigelsesområdet
jeg tror grundlæggende ikke på at mennesker får
vokser og bliver stærkere af overladt til sig selv hvis de står i en i forvejen svær situation
det vi har gjort i det her samfund
år og årtier skubbet nogle af de mest udsatte grupper langt væk
og at matchgruppe tre er sådan
skal du slet ikke være omgivet af en aktiv indsats viser jo
syn på mennesker for det burde jo
liv på at sidde derhjemme og være passive men alle dem hvor sindet driller hvor økonomien driller
er svære opvækstbetingelser hvor de formelle kompetencer er for få hvor livet spænder ben hjælper vi vi overlader dem ikke til sig selv længere vil reformen her løse alle problemer nej det kan en enkelt reform ikke
af at se dem tidligere og at kunne reagere derpå jeg synes vi har fundet en ualmindelig stærk balance mellem
indholdsmæssige og ydelsesmæssige krav til de unge der godt kan
uden at gå på kompromis med det der
nemlig at økonomiske incitamenter kan være et fint instrument at bruge over for alle os der er stærke nok til reagere derpå
jeg synes at at slutresultatet er fornuftigt er der udfordringer på vores vej stadig væk
en del af dem er i øvrigt påtalt af enhedslisten her i dag nemlig er vi sikre på at vores erhvervsskolesystem er stærkt nok at vores ungdomsuddannelsessystem at vores
den kæmpemæssige opgave at tusindvis af unge
få en uddannelse og et stærkere fundament at stå på kan vores uddannelsessystem
politiske mål må klart være at når vi har en målsætning om at fem og halvfems procent alle unge
det nej det gør den ikke men den giver nogle vigtige redskaber
at nå det mål brobygning til de unge der har behov for det
på et niveau der svarer til niende klasse og særlige uddannelsesforløb for vores unge enlige forsørgere fordi vi i øvrigt gerne vil komme tættere på at bryde den negative sociale arv
formelt og reelt som alle andre børn i det her land
vigtig reform for de mennesker der er i kontanthjælpssystemet for de mennesker der kommer der i fremtiden
og de værdier vi bygger på nemlig at dem der kan skal vi tør godt stille krav til hinanden
komme ind på her er det element af snusfornuft om man vil jeg synes vi har fået lagt ind i reformen der har med god grund været megen kritik af
kan man ikke læse og skrive og regne og det er en alvorlig barriere for mange voksne mennesker får man ret til at lære det og de voksne skal arbejde for kontanthjælpen
nu er det op til kommunerne at skabe rammerne for at de nyttejob der skal oprettes i fremtiden har en nytteværdi har en merværdi både for det enkelte menneske og for samfundet
er lige så fjollede som ting vi har set i fortiden
desværre så lad os tage dem en efter en og få dem gjort bedre jeg tror grundlæggende på og regeringen tror grundlæggende på at jo mere meningsfyldt en indsats
kan etablere omkring det enkelte menneske jo mere vokser
samfundsmæssigt så vi tager altså her afgørende skridt i retning af et kontanthjælpssystem der hviler på nogle grundlæggende
at opnå en tilknytning til arbejdsmarkedet vil der være
implementeringsopgave ude i kommunerne ja det vil der være og det kommer til at
klart tilkendegiver over for landets kommuner vores dygtige sagsbehandlere vores ledige borgere
jeg sagde ikke at uddannelsessystemet ikke er klar til at løfte den her opgave jeg sagde at det
er jo at være sikre på at de unge vi sender videre til uddannelsessystemet faktisk er klar til at gå i gang med en uddannelse
uddannelsessystemet klare så ville vi ikke leve op til vores ansvar men det er vi gør tværtimod
skal i gang med en uddannelse og ja
en højere kontanthjælpsydelse end det de kommer til at få i su det synes jeg er fornuftigt men vi siger jo tilsvarende og det er lige så vigtigt at de unge der ikke er klar til det endnu
det kan være med brobygningsforløb det kan være med ret til fvu
i den her reform og det er at
ydelserne ned over en bred kam vi siger jo ikke til unge mennesker der ikke kan gå i gang med en uddannelse at de skal leve for et lavere beløb end i dag tværtimod siger vi jo præcis at dem der har behov
være i kontanthjælpssystemet i længere tid end vi egentlig ønsker fordi sygdommen fordi de sociale problemer fordi levevilkårene
har forudsætningerne og har kompetencerne
opleve den barriere at man kan få flere penge ind på kontoen ved at blive
hvis man går i gang med en uddannelse der er su berettiget det er i mine øjne den rette balance
i forskellige stadier af udviklingen af velfærdssamfundet der har været de rette og
i mine øjne er en helt naturlig konsekvens af at være tilhænger af ret og pligt
være tilknyttet sanktioner hvis man ikke lever op til de pligter man har men også at der er
ligestillet medborgerskab i forhold til rettighederne
skal det ikke være sådan i danmark at man har ubegrænset adgang til overførselsindkomster ligegyldigt hvordan man i øvrigt opfører sig
selve indholdet i ret og pligt
af dig at du gør hvad du kan for at bringe dig i en anden situation herunder opnå tilknytning til arbejdsmarkedet så for mig at se er det en helt naturlig konsekvens af at være socialdemokrat og tro på ret og pligt at der
at man skal behandle folk ordentligt og det med at bygge en beskæftigelsespolitik op på at det mere handler om at opbevare kontrollere og sanktionere end reelt at bibringe mennesker et fundament at stå på i fremtiden
igennem for resten af samfundet selvfølgelig skal det være sådan i vores samfund at det kan betale sig at gå på arbejde
langt langt hovedparten af os
de fleste i danmark jo blive hjemme på sofaen og sådan er danskerne ikke
at langt hovedparten af os gerne vil at langt hovedparten også gør sig umage
en gang imellem på trods af hvordan livsvilkårene i øvrigt er
kan for at være en aktiv del af det her samfund forudsætningerne for at kunne det er forskellige og barriererne er fortsat til stede i nogle menneskers liv
den gruppe af unge arbejdsløse der i start
at de var ramt af en økonomisk krise og af arbejdsløshed en del af dem kom aldrig derfra og risikoen
og min påstand om at det sjældent er det bedste liv der leves langvarigt
for mig og
sådant omfang at jeg vil gøre stort set hvad som helst for at få de unge hurtigt væk fra
af hensyn til dem selv jeg vil helst ikke have at
ikke kommer i uddannelse i dag skal unge ikke stå til rådighed for uddannelse
herre christian juhls sociale hjerte at vi med den her
at unge uden uddannelse i dag skal stå til rådighed for et ufaglært arbejdsmarked i stedet i fremtiden skal stå til rådighed for et uddannelsessystem
det er jo i virkeligheden en kæmpe ideologisk sejr at man går væk fra at tænke den ikkeuddannede unge
som en del af en ufaglært arbejdsstyrke til at bruge de penge og den tid der skal til for at vedkommende bliver så dygtig
lang tid er forkert for vi taler her kun om unge der er vurderet til at være uddannelsesegnede og derfor efter ganske kort tid gerne enten uger eller måneder går i gang med en uddannelse
dagens debat som jo viser nogle af de mere principielle forskelle i i beskæftigelsespolitikken jeg vil
førstebehandler i dag og som jo ikke er kan man sige enkeltstående
også gerne takke dansk folkeparti
for at bakke op om om lovforslaget her jeg synes selvfølgelig at det er meget klædeligt at der også er et borgerligt parti der
tager ansvar for for den her udfordring
der er meget der er nemmere hvis hvis man ligesom liberal alliances ordfører altid
en teoretisk boble om hvad der virker og hvad der ikke virker på økonomien
jeg kan godt se at det gør tingene utrolig meget lettere men teoretiske bobler har det jo også med at briste
hverken regere eller drive et land i en boble
det der er virkeligheden er jo
ikke er alle dem der står over for at deres dagpengeret ophører i to tusind og tretten der er kommet i arbejde inden deres dagpengeret ophører
virkeligheden er også den at det ikke er alle dem hvis dagpengeret allerede er ophørt der efterfølgende er kommet i beskæftigelse
så teorien holder ikke altid jeg er stærk tilhænger af at vi har et dagpengesystem som på den ene side
spænder det sociale sikkerhedsnet ud under mennesker
barriere for at man kan komme tilbage til arbejdsmarkedet men når alle de ord er sagt må alle
i folketinget forholde sig til de cirka tredivetusind borgere
at deres dagpengeret ophører det er i hvert fald
og antallet skyldes jo ikke mindst
en meget hård indfasning af den to årige dagpengeperiode vel sådan set også en hårdere indfasning end vi har set tidligere på arbejdsmarkedsområdet i hvert fald hvis man sammenligner med nogle af reformerne
var dengang tale om betydelig længere indfasningsperioder og det har jo ikke været uden grund for
det tager tid at indstille sig på at reglerne ændres så med det her
første lovgivningsmæssige skridt i forbindelse
vælge at sikre en bedre indfasning
vi satser her på at videreføre uddannelsesordningen som oven i købet forhåbentlig skal
så tager vi fat på anden del af lovgivningsspørgsmålet i næste samling nemlig
få indført en arbejdsmarkedsydelse sådan at endnu flere der står over for at deres dagpengeret ophører er sikret en forsørgelse i en længere periode tak for for diskussionen og opbakningen primært fra enhedslisten men
egentlig også tror man ikke har tænkt specielt meget over da man lavede dagpengereformen jeg har i hvert fald svært ved at se i den lovgivning der ligger til grund for dagpengereformen
og hvilke ændringer
fatale konsekvenser jeg vil ikke sætte et præcist tal på jeg kan
og den betyder at der er ekstraordinært mange mennesker der står over for at deres dagpengeret ophører fordi det sker
kombination med at dansk økonomi fortsat er i slæbegear og det er det vi reagerer på det er det vi handler på og det synes jeg
lave en midlertidig forlængelse af dagpengeperioden så er det rigtigt at der er lavet akutpakker der er
og nu kommer så det her så vi har fra dag et iværksat en række initiativer i håbet om at afhjælpe de problemer som folk der står over for at deres dagpengeret snarlig ophører
jo også lykkedes i et vist omfang
konstatere at det ikke har været nok til at kunne komme i mål og det er derfor at vi
deres dagpengeret ophørte
må tage fejl af hvad den usikkerhed har haft og vil have af betydning både i det enkelte menneskes liv og i den enkelte families liv den tryghed og den sikkerhed er etableret med lovforslaget her så kan man sige at over og under det står jo
men det der for alvor rykker noget er jo om man har et arbejde at stå op til om morgenen så vores
den danske konkurrenceevne sikret at vi har danske arbejdspladser
udvikle nye derudover foreslår vi så
der nedsættes en dagpengekommission med henblik på at se om vi kan indrette vores dagpengesystem på en klogere måde
sikkerhed og den vished om fremtiden der er nødvendig i mange menneskers liv det gør vi med lovforslaget her et vigtigt skridt på vejen så kan man
en kommission der skal se på om vi kan modernisere vores dagpengesystem og så vil jeg i øvrigt opfordre til
stirrer sig blind på dagpengediskussionen
at tro at det er dagpengesystemet der løser alle problemer er jo forkert det afgørende er jo at vi fører den rette økonomiske politik så der skabes
er ikke med dagpengeregler og det er ikke ved at forlænge dagpengeperioden det er ved at skabe arbejdspladser
fejl som ingen har ønsket og som ikke har været tilsigtet vil jeg gerne tilføje nemlig at
skudårsproblematikken kan gøre at der er nogle der får udbetalt mindre
i høringsfasen blandt andet fra foa
uheldige konsekvens der er af skudårsproblematikken
mange andre ting man kan diskutere både i forhold til efterlønsreglerne og dagpengereglerne
står velfærdsforligets ord altså ved
det er der altså taget højde for
er det det der gælder også selv om den faktiske arbejdstid måtte være kortere på grund af den arbejdstilrettelæggelse der er når
der bygger på ret og pligt det er også det der er grundlaget for den
virke her per første januar to tusind og fjorten men det er også vigtigt at sikre at ikke mindst børn der vokser op
en ordentlig økonomi og ordentlige levevilkår
samtidig stå til rådighed for arbejdsmarkedet hvis man ellers er det vi i fagtermer kalder arbejdsmarkedsparat
det er grundlæggende forkert hvis der er nogle politikere der forsøger
efterlade et indtryk af at man bare kan være på kontanthjælp og leve for den ydelse uden at give noget den anden vej for man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet når
fra regeringens side synes vi fortsat og det står jeg meget gerne ved også i dag at det var og ville være
man bare systematisk satte menneskers ydelser ned
det som det gælder
at sikre at der er et ordentligt forsørgelsesgrundlag som mennesker kan leve på hvis
hvor det kan betale sig at arbejde for så mange som overhovedet muligt og heldigvis er vi jo i den situation at det kan det for langt
sagde og det er i hvert fald nyt må jeg så ikke lige samtidig gøre opmærksom på at det kontanthjælpsloft som herre lars løkke rasmussen og nu også herre
per person der er i beskæftigelse i danmark og tror herre hans andersen virkelig
at det er en skattelettelse svarende til en lakridspibe der gør at mennesker
mennesker er der en klar økonomisk tilskyndelse til at man
og således gælder det at for otte og halvfems procent af vores arbejdsstyrke vil der være en gevinst på mere end tusind kroner om måneden ved at
jo tidligere været en diskussion her i folketingssalen om tusind kroner er lidt eller meget jeg forstår
er et beløb der har betydning i mange familier og det tror jeg der kan være grund til at få dementeret så hurtigt som overhovedet muligt
godt ved at der er en sammenhæng mellem skattesystemet og vores
per første januar to tusind og fjorten hvor vi har et meget stærkt fokus på at flytte unge
at få proportionerne på plads for når det for otte og halvfems procent af danskerne klart kan betale sig at gå på arbejde
måske vigtigere end på så mange andre tidspunkter at vores beskæftigelsespolitik bygger på de rigtige værdier det er ikke sådan og det må ikke
investere den tid og de kræfter der skal til
forudsætningen for at det kan lykkes er selvfølgelig at kommunerne tilvejebringer det nødvendige antal ressourceforløb at at pengene bliver brugt
når spørgeren stiller spørgsmålet som spørgeren
i mål når man ser på antallet af ressourceforløb
men men det siger sig selv at forudsætningen for
kommer til at virke godt er at vi over hele landet ser at kommunerne igangsætter det nødvendige antal ressourceforløb sådan at vi investerer i de unge i stedet
af unge der er meget meget psykisk sårbar
hen imod førtidspension indtil vi ændrede reglerne og derfor er vores forventning selvfølgelig
til trods for at der er noget er svært hvilke muligheder har vi så for at etablere en ramme hvori folk
der er så mange mennesker også med store handicap med alvorlige sygdomsforløb der ønsker en fortsat tilknytning til arbejdsmarkedet
igangsætter et ressourceforløb men det vil jo altid være en afvejning af hvad der er det rigtige at gøre
og derfor må det altså også læne sig op ad en konkret vurdering men helt generelt er det sådan at hvis man har behov for et ressourceforløb for at kunne komme godt i vej og
gerne vil være en del af uddannelsessystemet hvis de er unge og af arbejdsmarkedet hvis de er voksne så hele opgaven er ikke længere at vurdere hvor lidt folk kan på grund af sygdom eller handicap men snarere at skabe fundamentet for at
kan faktisk godt få den gældende lovgivning til at fungere på
skal have lovforslaget til at virke hvis
at der er behov for at reagere hurtigere og i flere sager så skal arbejdsmarkedsstyrelsen selvfølgelig gøre det så et tilsagn fra min side om at vi følger det her tæt og skulle tingene udvikle sig negativt set med borgernes briller altså også hvad angår retssikkerhed
halvfems procent så mit forslag vil være
vi også over for folketinget
på det rigtige tidspunkt om der er behov for at stramme op hvad angår opfølgningen fra arbejdsmarkedsstyrelsen
erfaringerne fra de senere år og ikke mindst de senere måneder viser at det var en lidt dumdristig handling at foretage al den stund at der er ualmindelig mange mennesker
meget meget meget svære at at deres dagpengeret vil ophøre man kan jo altid teoretisere om hvordan man gerne vil have et arbejdsmarked til at fungere
arbejdsmarkedspolitik og den bedste beskæftigelsespolitik er når vi skaber job når der er vækst i vores økonomi og når så mange som overhovedet muligt af den voksne befolkning kan forsørge sig selv og sine men det ændrer jo ikke
teoretisk eller akademisk til situationen på vores arbejdsmarked og den situation vi har stået over for
ekstraordinært mange mennesker har skullet
på et tidspunkt hvor hverken konjunkturerne eller
anholde det der har været fremført i debatten i dag at hvis regeringen og
at indføre en uddannelsesstøtte eller
alle de her mennesker være kommet i ordinær beskæftigelse det synspunkt vil jeg gerne anholde
forholder sig sådan hvad bygger jeg det på ja jeg bygger det på at når vi så følger de mennesker der har fået muligheden for først at få uddannelseshjælp og efterfølgende
en meget lille del af de pågældende mennesker der er kommet i beskæftigelse og en meget lille del der er overgået til ordinær uddannelse ganske mange
nogle opfølgende spørgsmål fra dansk folkeparti
vil jeg se frem til at besvare og jeg håber selvfølgelig på
indtil videre konstatere at det eneste parti der helt sikkert vil være med til at sikre de mange udfaldstruede
dagpengesystemet en fortsat ydelse er enhedslisten men mit håb vil være at med de spørgsmål der
må jeg så ikke igen lige understrege at det
interessant at have både teoretiske og akademiske diskussioner om vores arbejdsmarked
skal forholde os til i beskæftigelsespolitikken er jo dem der ikke kommer i arbejde inden der er gået halvt år og dem der efter en
er ude der hvor tingene begynder at blive rigtig svære nemlig når man rammes af langtidsledighed og så er der altså en gruppe der
vilkår ikke er kommet i beskæftigelse og det er dem vi ønsker at hjælpe med lovforslaget
som sagt vil jeg gerne gentage at mit håb selvfølgelig er at vi med besvarelsen af
de spørgsmål der måtte komme i udvalgsbehandlingen kan sørge for
udfordringer som vi selvfølgelig skal kunne adressere det jeg sagde før er at det ikke kan nytte noget at man kun forholder sig teoretisk til om en reform virker eller ej
end det antal den tidligere regering forudsatte
til at forholde sig til det og det kan tror jeg hænge ganske nøje sammen med det tidspunkt man vælger at lave dagpengereformen
førtidspension eller andre former for ydelser til arbejdsmarkedet så hurtigt som det
lader sig gøre først og fremmest af hensyn til den enkelte men også af hensyn til den måde vores arbejdsmarked fungerer på og den samlede samfundsøkonomi på den ene side
side skal der være et ordentligt socialt sikkerhedsnet
en sikkerhed for at mennesker kan fungere også selv om ulykken eller uheldet skulle være ude og det jeg savner i diskussionen i dag er at alle anerkender den
undtages fra aktindsigt
ord til den diskussion der er pågået i salen i dag
hvor jeg selvfølgelig er enig med ordførerne i at
altså også at få understreget at vi med kontanthjælpsreformen angiver et paradigmeskift i måden at lave beskæftigelsespolitik på
om at bevæge fokus væk fra aktivering og det
og det har vi i fællesskab defineret som
muligheden for at man kan komme i en nytteindsats og for at det kan komme til at virke for at det kan blive en succes for at flere mennesker kan blive tilknyttet en aktiv
i stedet for aktivering ja så skal der jo være det nødvendige antal åbninger
vores arbejdsmarked så jeg anerkender fuldt ud diskussionen
derfor ser jeg frem til at vi snart går i gang med diskussionen
rådigheds og sanktionsspørgsmålet uden af den grund
at vi har masser af arbejdsløse derude der ikke
helt bekendt med er rådighed jo
mange ting det er mange elementer og det er ikke kun noget vi kan afprøve eller afgøre på baggrund af statistik så min opfordring vil være at
diskuterer spørgsmålet om rådighed der
det er undergravende for hele vores danske arbejdsmarkedsmodel hvis man som ledig ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet og lad mig så bare understrege igen det er min klare opfattelse og det er også min klare erfaring at langt hovedparten af de mennesker der desværre og ulykkeligvis bliver ramt af arbejdsløshed
er vigtigt for det menneske der måtte have mistet sit arbejde er jo at hvis
hvis der er problemer med rådigheden
skal adresseres og jeg reflekterer gerne både alene og i fællesskab med andre politikere
for diskussionen af det her relativt lille lovforslag for nu at svare på nogle af de
være sådan at det er til fordel for virksomhederne at mere og mere af kommunikationen foregår digitalt også med arbejdstilsynet for det er klart at
med elektroniske skemaer og andet i stedet for at man skal ringe og lave en aftale eller
fra vores egen hverdag ofte meget meget nemmere så hele ideen med det her er jo altså at sikre at stadig mere kommunikation med myndighederne kommer til at foregå
og det skal gerne gavne de virksomheder vi taler om
obligatorisk for virksomhederne på det tidspunkt hvor de tekniske løsninger er på plads det er også vigtigt for mig at sige at der skal være dialog med
så vi er sikre på at det er de rigtige redskaber der tages i brug vi skal også
sådan at det i en periode bliver frivilligt for virksomhederne om man ønsker at gøre det digitalt
veteraner er optaget af at behandle mennesker vi sender ud i krig på en ordentlig måde
det at der er så bred opbakning til lovforslaget her understreger vel også at folketingets partier er villige til at påtage sig et fælles kollektivt ansvar for at hjælpe de mennesker der får så store
at de ikke kan arbejde det er det det her lovforslag handler om derfor man kan godt bruge tiden på at diskutere hvem
og hvem der har sagt hvad i hvilke sammenhænge jeg vil nøjes med at konstatere at det klæder folketinget at passe på vores veteraner
det klæder et samarbejdende folkestyre at man først kan lave
nu forhåbentlig snart kan vedtages et lovforslag for vores veteraner
fortjener det man skal ikke bevæge sig ret meget rundt i veteranmiljøet før man møder mennesker
endog meget stor skade af at deltage i
meget alvorlige sager vi hører om og det er mennesker der har det rigtig svært det er også vigtigt for mig at sige indledningsvis at rigtig mange af vores veteraner
de fastholder deres tilknytning til arbejdsmarkedet en del bliver sågar udsendt igen deres familieliv fungerer og det at de har været udsendt i krig har været bare én del af deres liv
dem vi diskuterer i dag dem vi diskuterer i dag er dem der falder igennem vores sikkerhedsnet det er dem der bliver syge af at gå på arbejde
det er dem der har været udsat for så traumatiserende oplevelse at enten krop eller
står af og ikke kan mere det er dem der kommer hjem og er kede af det og ikke kan huske det dem der ikke kan gå på arbejde dem der ikke kan få tingene til at fungere det er dem vi snakker om i dag
koncentrere debatten om dem jeg tror også det er vigtigt at
er at de ønsker anerkendelse at det betyder noget
når man kommer hjem ikke kan passe sit arbejde er et samfund der anerkender at det er en arbejdsskade og at det at man er i en så svær situation som
en krisesituation eller konfliktsituation kan være
mister sin arbejdsevne helt eller delvist bare for at
to forhold der gør sig gældende på veteranområdet der er dels
blev færdiggjort sidste år som vedrører hele vores arbejdsmarked
det vi diskuterer i dag og det er måske især henvendt til
af en vedtagelse altså folketinget har besluttet sig for at lave en særlovgivning vedrørende veteraner det er derfor lovforslaget handler om det det er en udmøntning af en vedtagelse som alle folketingets partier står bag
fik mulighed for at anerkende flere sager omkring
på baggrund af nogle af de høringssvar der er indkommet fundet det naturligt at andre statsansatte som også udsendes til konfliktforebyggende fredsbevarende fredsskabende humanitære og andre lignende
opgaver også er omfattet af ordningen det er selvfølgelig på den baggrund at det er en forventet sammenlignelig situation de pågældende mennesker kan stå i eksempelvis politibetjente det
at den udredning der er lavet og som danner grundlag for en praksisændring der allerede har fundet sted gælder hele vores arbejdsmarked lovforslaget her har folketinget allerede besluttet skal gælde
identificeret adskillige sager
de afsatte ressourcer på sagsbehandlingsområdet
det siger sig selv at forudsætningen for at folketinget kan komme i mål med det vi sætter i gang her selvfølgelig
for at behandle de mange sager der ligger og venter men der vil jo nok desværre fortsat
spørgsmål der er rejst og så ved jeg der er nogle helt konkrete spørgsmål
blevet gjort opmærksom på at der kan være andre statsansatte der er i samme situation altså ude i en konflikt hvad enten det
yderligere statsansatte der kan stå i samme situation
angår det generelle arbejdsmarked
det virker måske lidt mærkeligt at at enhedslisten er med til at lave en vedtagelse hvis man oprindelig er imod indholdet af den vedtagelse
være med til at diskutere hvordan vi sikrer at vores arbejdsskadelovgivning og arbejdsmiljølovgivning
er glad for lovforslaget her fordi vi med det understøtter at overgangen fra kontanthjælp til beskæftigelse herunder deltidsbeskæftigelse bliver lidt lettere
lidt mere at det man måtte tjene hvis man begynder at arbejde eksempelvis ved siden af sin kontanthjælp det er positivt jeg
de mange positive tilkendegivelser der er kommet fra ordførerne jeg ser frem til udvalgsbehandlingen så var der et helt konkret spørgsmål fra
uden at jeg skal begive mig ud i store
besvarelser går jeg ud fra og lægger til grund at det er sådan at man jo skal svare skat af den lønindkomst man måtte have og det vi diskuterer her
hvor meget af sin kontanthjælp man så at sige kan beholde ved siden af en lønindtægt det gode ved lovforslaget her er at i fremtiden kan man beholde lidt mere end man kan nu eller hvad man kunne sidste år
tilbagevirkende kraft altså at reglerne her gælder per første januar totusinde
er så en indledning der kommer til at gælde for alle tre beslutningsforslag vi skal
fra regeringens side har valgt først at nedsætte
spidsen som næsten er færdige med deres store udredning og efterfølgende at invitere
parter ind i et rum hvor de kan give deres bidrag til hvordan vi får en bedre beskæftigelsespolitik og derefter at vi fra regeringens side fremlægger et samlet udspil og
i dag man må rejse de diskussioner som man synes er nødvendige
det er på tide at folketinget tager en samlet diskussion af hele beskæftigelsesområdet
fordi der er så store udfordringer for mange af de mennesker der bliver ramt af arbejdsløshed at vi bør
som jeg tror det efterhånden er alle bekendt ønsker vi fra regeringens side
og vores virksomheder sådan at vi får en bedre matchning
mener jeg kræver en samlet reform af den samlede beskæftigelsespolitik og det er egentlig først og fremmest på baggrund
den grundlæggende overvejelse at vi ikke kan sige ja til det beslutningsforslag
derfor vil jeg helt grundliggende foreslå at
forslagsstillerne som jeg bestemt regner med kommer til forhandlinger om beskæftigelsesområdet her
beslutningsforslag med under armene så de kan indgå
gerne sige helt konkret hvad angår b fire og tyve om sammenlægningen af jobcentre at
skal afspejle virkeligheden heldigvis tror jeg er de fleste danske lønmodtagere og de fleste danske virksomheder
noget nær ligeglade med hvor kommunegrænsen ligger det er helt almindeligt
pendle til og fra arbejde det er helt almindeligt
i det hele taget at man kører langt hver eneste dag for at passe sit arbejde og når en virksomhed skal rekruttere nye medarbejdere
helt og aldeles ligeglade med hvor jobcenteret ligger henne
de mennesker de har behov for i deres produktion og vores lønmodtagere er optaget af at kunne finde arbejde ikke mindst hvis
af arbejdsløshed derfor synes jeg også det er en
nogle steder er for for små
arbejdsmarkedsopland derfor er det også vores holdning inden vi går i gang med drøftelserne at kommunerne selvfølgelig skal arbejde rigtig rigtig godt sammen det er altid den enkelte arbejdsløse der skal være i centrum
derfor synes jeg det er helt oplagt at vi kommer til at diskutere hvordan vi sikrer at en kommunegrænse ikke kommer til at være bestemmende for hvad
i landet men som sagt gælder det for alle tre beslutningsforslag
snart vil i gang med en mere grundlæggende diskussion af hvordan den samlede beskæftigelsespolitik skal se ud og derfor
at det siger sig selv at den organisering der er på
skal understøtte de grundlæggende politiske ideer vi har for vores beskæftigelsespolitik og det er selvfølgelig en beskæftigelsespolitik der hjælper 1 de arbejdsløse som af forskellige årsager ikke selv kan komme i arbejde
og der må en kommunegrænse selvfølgelig ikke
være begrænsende men det tror jeg godt vi kan finde
mange forskellige kommuner så jeg tror at kommunegrænsen er noget nær ligegyldig for det enkelte menneske
man måtte tage fat på til gengæld har regeringen så i forlængelse af den aftale der blev indgået
om en ny arbejdsmarkedsydelse til
anmeldt at vi ønsker at nedsætte en dagpengekommission og det
pågår internt i regeringen
masser af danske lønmodtagere der har det er helt almindeligt på det danske arbejdsmarked
have et arbejde opfatter de fleste jo som værende vigtigere
en diskussion for sig når jeg siger det her med kommunegrænserne
fordi jeg har et ønske om at vores arbejdsløse skal ligge og køre langt for at komme til en samtale
det såmænd bare for at understrege
i virkelighedens verden betyder kommunegrænserne meget lidt
er afgørende er selvfølgelig at beskæftigelsespolitikken
b fem og tyve bider jeg mærke i at der ikke her er nogen ideer til hvad
skjul på at at jeg grundlæggende er tilhænger af at de mennesker der har mistet deres arbejde
skal have nogle muligheder for at kunne dygtiggøre sig undervejs i
ledighedsperiode jeg tror man må sige at der gennem tiden
både penge og tid på aktivering der ikke har bragt mennesker tættere på arbejdsmarkedet og det havde været klogere at
bruge noget af den tid og nogle af de penge på i stedet at give
arbejdsløse i det her land er meget forskellige der er nogle der bliver ramt af arbejdsløshed det er noget der
kompetencerne er i top og i løbet af ganske kort tid er de tilbage på arbejdsmarkedet
også andre grupper der hænger mere på kanten af vores arbejdsmarked og
og efteruddanne sig igennem deres arbejdsliv og som derfor reelt har behov for et målrettet kompetenceløft for at kunne komme ind på arbejdsmarkedet
indrettet i dag bidrager til det ønske vi har fra regeringens side om at sikre en mere varig tilknytning til arbejdsmarkedet også for
den ufaglærte del af vores arbejdsstyrke så jeg er som udgangspunkt med på at diskutere mangt og meget men jeg vil gerne advare mod at man bare nedlægger ordninger og ikke gør sig overvejelser om hvad der skal træde i stedet og
snart går i gang med den samlede diskussion af den samlede beskæftigelsespolitik og der kan de tre partier jo så
det er så vigtigt for os at de unge i stedet for at være på kontanthjælp
en klog måde der er ikke ubegrænsede midler på nogen områder og
og derfor skal den målrettes både dem der har
a la det vi kender med seks ugers selvvalgt uddannelse eller
få et reelt stærkere fundament at stå på
hvor der er beskæftigelse i den anden ende og der hvor behovet er størst men man kan ikke ud
en stillingtagen til konkrete forslag hverken hvad angår de regler vi har i dag eller det vi kan få fremadrettet så nej den konklusion kan
jo ikke bliver brugt ret meget af dem der i
største behov så for nærværende er der to udfordringer med beslutningsforslaget her den ene er at når vi står over for at lave den gennemgribende reform synes jeg at det er langt klogere
gøre det i stedet for at forholde sig til enkeltelementer
og det er nok fordi det er tidligt i processen
er i hvert fald min egen opfattelse af seks ugers selvvalgt uddannelse og
øje på noget man ikke synes fungerer optimalt og afskaffe det mens den svære diskussion bliver hvordan
at noget kommer til at fungere ordentligt i fremtiden der beder jeg bare om at alle har
for øje at der er grupper på vores arbejdsmarked der oprindelig har trukket ganske lidt på uddannelseskontoen og som har et reelt behov for at få nogle formelle kompetencer for at kunne komme tilbage på arbejdsmarkedet
de grupper vi skal diskutere hvordan vi får en beskæftigelsespolitik til
med til forhandlingerne når vi når så langt i stedet for at tage enkeltelementer ud til drøftelse vi kan af den årsag
står helt klart for mig
i indsatsen hvis det er sådan at at arbejdsløse i fremtiden skal kunne placere deres indsats hos en privat aktør jeg
fremmed over for at andre end a kasser og jobcentre kan spille en rolle hvis der er nogen der er dygtige hvis der er nogen der har ideer ingen andre har kunnet finde på
den mulighed omvendt må jeg også sige det sådan at jeg
og jeg deler ikke
er ramt af arbejdsløshed og som har behov for en god beskæftigelsesindsats
skal have en god beskæftigelsesindsats og og jeg er
hvilke midler vi skal tage i brug men jeg vil gerne advare mod en privatisering for privatiseringens skyld derfor vil
men jeg synes godt nok det rejser mange spørgsmål som i hvert fald for nærværende ikke
i beslutningsforslaget under alle omstændigheder vil jeg gerne opfordre til at vi ikke behandler enkeltelementer på beskæftigelsesområdet nu men
er et stor branchekendskab tror jeg generelt på det er en god idé at give folk valgmuligheder ja det gør
og i det hele taget er noget af det jeg håber vi kommer til at diskutere
hvordan vi kan give flere mennesker et større ejerskab over for det de
vove den påstand at den beskæftigelsespolitik der har været ført igennem
og som måske mere har haft karakter af at opbevare folk og måske ligefrem at presse dem har et skær af umyndiggørelse
tages hensyn til lønnen i sverige og det er en direkte konsekvens af eu reglerne spørgsmålet er måske derfor stillet på
og en forståelse af at det så er ensbetydende med at lønnen i sverige kan fordeles ud over tolv måneder og dermed give et lavere beregningsgrundlag
de eksempler der fremgår af den svenske rapport
nået frem til at der ikke ser ud til at være belæg for den opfattelse tværtimod kan de tolv måneders referenceperiode faktisk i nogle tilfælde give et
de tolv måneder frem for kun at bruge de to måneder i sverige
belæg for så vidt jeg er blevet oplyst
generelt at fastslå at de svenske beregningsregler er mindre fordelagtige for eu borgere end danske er fordi der følger en forskellig praksis
gerne lige tilføje at en model hvor satsen beregnes ud fra et gennemsnit af indkomsten i et år i stedet for
jo altså også potentielt vil stille
andre landes borgeres forbrug af danske dagpenge
er en generel stigning i forbruget af dagpenge som jo
det er klart at ethvert
gående på at man søger imod andre lande for at opnå en ret til ydelser
jo er grundlæggende problematisk grundlæggende problematisk og det er der heldigvis en stigende interesse omkring og et stigende fokus på omvendt må det jo også være sådan at borgere
arbejder og betaler skat bidrager til det samfund måske oven i købet
så kan opnå en social sikring det er jo
en tilknytning til det danske arbejdsmarked jeg er grundlæggende tilhænger af ret og pligt jeg er sådan set også tilhænger af at man yder før man nyder hvis man
er hele tankegangen med de danske dagpengeregler er jo at man arbejder at man melder sig ind i en a kasse at man betaler forsikringsbidrag
opnår man også en rimelig social sikkerhed og det princip synes jeg bør være gældende for alle derfor er jeg meget optaget af
vores regler samlet set skal kunne jeg skal jo skjul på at når når jeg som ansvarlig minister skal håndtere dagpengespørgsmålet
først og fremmest optaget af om vi har et dagpengesystem der hjælper de danskere der har mistet deres arbejde
sagt i al respekt for vores europæiske samarbejde
dagpengesystem altså først og fremmest er et sikringssystem til de danskere der står i den svære situation at de har mistet deres arbejde
at det ville være bedre for alle på det danske arbejdsmarked hvis vi
meget grundig analyse men jeg er hele åben for
diskutere hvordan vi sikrer at vi har regler som lever op til det de skal kunne altså først og fremmest at sikre
når man som borger i det her land mister sit arbejde
ønsket at der skulle komme andre eu borgere og arbejde på det danske arbejdsmarked
så glade for at være i danmark og tilsyneladende er så dygtige medarbejdere at de bliver her
mister deres arbejde efter at have arbejdet
tre fem år og har meldt sig ind i en fagforening og en a kasse så er de jo berettiget til dagpenge på lige fod med med hvad vi andre er
begynder at kunne se en trafik i europa hvor folk rejser efter ydelser uden at bidrage det er det
når vi på et tidspunkt ved hvordan den falder ud det er klart at hvis hvis den dom ændrer radikalt på tingenes tilstand
kan man sige samme element af beskyttelse i forhold til deres egne regler som vi har i danmark og jeg synes det er fuldstændig ret og rimeligt at hvis man skal have adgang til danske dagpenge så skal det selvfølgelig være fordi man har arbejdet i danmark
blive aflønnet til en løn der ligger langt under det danske lønniveau arbejde for mange timer om dagen og bo under usle boligforhold
synes jeg helt naturligt en generel politisk diskussion af greencardordningen
fra danmark så at sige fordi vi har rigtig mange dygtige lønmodtagere i danmark men vi har også behov for at tiltrække nogle udefra vi skal bare være helt sikre på at dem der kommer hertil også kan få lov at bruge deres kompetencer og selvfølgelig ikke ender
der er en grundig sagsbehandling så vidt jeg ved og jeg har ikke grund til at antage andet
om vi kan blive bedre til at følge op på dem der så kommer hertil via
får til arbejdsmarkedet og hvor de kommer til at arbejde for i dag gives den jo til en længere tidsperiode
vi vi er i gang med vores forarbejde også på det område vi har også andre opgaver
men det her er et af de områder vi arbejder med
det er vigtigt for mange danske virksomheder at kunne tiltrække de dygtigste medarbejdere og derfor er der behov for