syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
at det kun er en fjerdedel af den danske befolkning der bakker op om uddannelsesloftet eller begrænsningen af dobbeltuddannelse
altså hvor mange år staten skal betale su og det tror jeg i sig selv har sådan en naturlig regulerende effekt på hvor mange gange folk vil tage en uddannelse fordi
på en uddannelse hvis de ikke får su jeg vil gerne høre om
argumentet i en given situation jeg
være pædagog eller være sygeplejerske
det de skal med deres liv der er kun gået to år siden de tog
og så ræse mod bunden eller at man vil sammenligne sig med de andre
selv om det har været nogle triste meldinger der er kommet i salen i dag om at man fortsat vil bakke op om uddannelsesloftet
det jo en lidt historisk dag og derfor kan jeg ikke lade være med at være lidt glad og lidt spændt altså fordi man jo med det her
skriver sig ind i historien
til folketinget om at uddannelsesloftet er en tåbelig idé
viser en undersøgelse så at det ikke bare er de halvtredstusind der har skrevet under
at der faktisk er tre ud af fire danskere der synes at det her ikke er den rigtige vej at gå for uddannelsespolitikken hvorfor er det så ikke det hvorfor er det at folk slår sig på det her
det der gør at folk er utilfredse med det
blive klogere
så lige pludselig lægger et loft over det og siger
en bachelor skal der lige gå seks år før du kan blive klogere på hvad det er du vil med dit liv så strider det
også de unge i en tid hvor man presser de unge med nationale test hvor man presser dem med at skulle være uddannelsesparate og hurtigere hvor man presser dem til at få høje
bare endnu et tiltag i et stigende pres på de unge
det er rigtigt at tvivl er en nådegave
men man kan kun tillade sig selv at være i tvivl hvis man også tør
tage fejl det er rigtigt
skal vente i seks år på at tage en ny
få lov til så de skal vente på at komme ind på en ny uddannelse som de selvfølgelig tager på et tidspunkt fordi de gerne vil det
nogle der skrev deres historie om hvordan de blev ramt af loftet og lov at fortælle nogle af dem den første er
der læser arabiske studier og som under flygtningekrisen tænkte at hun egentlig gerne ville til på de danske hospitaler
det var svært at kommunikere med de flygtninge der har brug for hospitalshjælp så hun tænkte at når hun var færdig med sine arabiske studier
er marie poulsens søn som læser på det kongelige danske kunstakademi og som tænker at det bliver svært at ernære sig kun ved det efter at han har taget uddannelsen så han vil også gerne
for at undervise og derfor læse kunsthistorie det kan han ikke få lov til
særlig interesse for kirurgi
gerne læse medicin det kan hun ikke få lov til der er anders biegel
blev lærervikar i den danske folkeskole han
komme ind på læreruddannelsen fordi der er et uddannelsesloft
dalsgaard der har en drøm om at læse psykologi og som derfor startede på dansk med sidefag i psykologi i håbet om senere at kunne komme ind på psykologi
molekylær biomedicin fordi hun ikke tror på faggrænser det kan hun heller ikke få lov til endelig har jeg lyst til at læse et citat op fra sidste gang vi behandlede loven om uddannelsesloftet
jeg har selv to kandidatgrader og jeg har dem i to fag der absolut ikke har noget med hinanden at gøre nemlig filmvidenskab og sociologi i nogle perioder har jeg levet af den ene grad og i nogle perioder har jeg levet af den anden
men uanset hvordan og hvorledes ville jeg ikke være den jeg er hvis jeg ikke havde begge mine kandidatgrader og det har været til utrolig stor gavn både for mig som person
staten i form af skatteindbetalinger jeg synes at alle de her mange historier inklusive herre henrik dahls historie viser at uddannelsesloftet er en gigantisk brøler
det strider direkte imod uddannelsesministerens kloge citat om at unge ikke skal være statslige skaffedyr når man så holder fast i uddannelsesloftet
strider mod statsministerens citat om at en ting der er klart er at forandring er den eneste konstante så den der tanke om at man
og at man har ret til finansiering af et friskole
der undervisningspligt men jeg er ikke sikker på der står i grundloven at man har ret til at starte en friskole og få tilskud til det
er det vel politikerne der bestemmer hvad det er vi gerne vil bruge skatteborgernes penge på
vi gerne vil give tilskud til og det som jeg synes er lidt interessant
at vi ikke bruge skattekroner på noget der modvirker integration at modvirke integration kan
folkestyrekravet mener ministeren der
socialdemokratiet ikke vil bryde med grundloven og jeg synes det naturlige vil være nu hvor der er så meget tvivl om det her notat at man mødes igen med nogle af de mennesker der har forstand på den her jura og finder ud af hvad det egentlig er der står i det notat
når til grundloven at sige at alle bakker op om grundloven
kommer lidt til udtryk med det her notat
større omlægning af friskolernes og privatskolernes tilskud
man sikrer at nogle af de skoler der tager mange børn fra udsatte områder
de privatskoler som har rigtig mange ressourcestærke børn får lidt mindre
jeg synes at tilskudssystemet er en oplagt måde til generelt at få blandet børnene mere
halvfems procent af alle friskolerne i danmark
men det er ikke en del af friskolelovgivningen at de skal leve op til at sikre god integration og ergo kan man ikke føre tilsyn med det man kan føre tilsyn
men det her forslag handler jo om god integration og hvordan sikrer vi det er det god integration
skole med hundrede procent elever af anden etnisk herkomst vi kan ikke støtte det
friskole og senere på et gymnasium hvor der udelukkende er elever af anden etnisk herkomst er det så godt for integrationen
af nysgerrighed jeg tog ordet for nu snakker ordføreren
altså mener ordføreren at man helt skal fjerne
så kommer tilbage i et udsat boligområde hvor herkomst så
handler det nødvendigvis om at de bliver dårlige samfundsborgere eller udemokratiske det handler om at
man fordelt eleverne ud på folkeskoler altså
der på den måde har delt vandene både i pressen og
men det synes jeg alligevel emnet er for vigtigt til
hvor hundrede procent af eleverne har anden etnisk herkomst og
flere af dem så mener
for integrationen det er skidt når elever eller så mange mennesker med udenlandsk baggrund samler sig et sted og har store dele af deres liv der
har anden etnisk herkomst og så kan de så gå over i en friskole hvor hundrede procent har anden etnisk herkomst og lige om lidt med de stadig flere private gymnasier
er godt for integrationen
i daginstitutionerne de radikale havde den samme påstand og logik
sidste år på deres sommergruppemøde sagde at man
det giver bedre integration når folk er blandede jeg bryder mig ikke om den der hetz der har været alene mod de muslimske friskoler men diskussionen om hvordan vi sikrer at der er god integration på skolerne synes jeg faktisk er meget relevant og derfor
handler om det her forslag handler om at kigge på de skoler hvor
for at nogle elever vokser op i en lille og at sikre at de skoler ikke modvirker integrationen
da jeg selv arbejdede på en skole det var en skole der lå lige op ad et udsat boligområde oplevede
børnenes forældre og det var nogle gange de tosprogede
på at true med at trække deres barn ud af skolen
samme krav det var for eksempel krav om at børnene skulle deltage i lejrture eller
gå i bad efter idrætsundervisningen
kan isolere sig selv og deres børn jeg kan godt lide tanken om at skoler skal leve op til god integration
det allerede står i lovgivningen men det gør det ikke det der står i lovgivningen i dag
at man skal leve op til frihed og folkestyre altså at man ikke må
man ikke må undervise i ting der er decideret antidemokratiske
jo godt og det vil vi styrke tilsynet på
ikke føre tilsyn på noget der ikke står i lovgivningen og det står ikke i lovgivningen at skolerne skal arbejde med god integration og når nu sf mener at det er godt at få blandet eleverne i folkeskolerne det er godt at få blandede boligområder fordi vi tror på at voksne
og børn skal vokse op blandet
blandede vi skal da ikke acceptere at det er små bobler
friskolerne bygger på et bestemt værdigrundlag og ja det gør de og det er deres ret og
men i skal bare arbejde med integration hvis i har en bestemt elevsammensætning som helt åbenlyst kan betyde at der kan være
for små bobler hvor folk ikke bliver integreret lige så godt
jeg er bekymret for og som jeg gerne vil stille flere spørgsmål til så jeg håber at man kan forene den her debat lidt og få sat sig sammen
de rigtige kriterier der ligger til grund i det her forslag
vi kan arbejde videre på
for et tilsyn der skal være hvis man faktisk skriver det her ind i lovgivningen skal man lave en større omlægning af tilskuddet det her handler jo kun om integration
de bobler hvor rige menneskers børn bare isolerer sig
isolerer sig er noget skidt jeg vil gerne have at børn bliver blandet ligesom det er på langt de fleste friskoler
det skal bygge på straf jamen kunne man så tænke kriterierne ind
i det øjeblik man har flere elever med anden etnisk herkomst skal man aktivt iværksætte nogle ting for at skabe god integration
ligger her og nu men målet om at sikre god integration deler vi fuldstændig og derfor vil vi gerne fortsætte debatten enten i udvalget eller
den debat der kørte i sommer var bare om at lukke alle muslimske friskoler nærmest på grund af deres værdigrundlag og hvis mere end
etnisk herkomst tog man bare tilskuddet her handler det
om at sige at de skoler hvor vi ved at børnene er udsatte
er også nogle ting der bekymrer mig for eksempel den debat om grundloven der
gælder sådan set både når det handler om hvor børnene kommer fra
baggrund deres kultur men også at børn der har forældre med en kort videregående uddannelse eller ingen uddannelse
mødes med børn der har forældre med en lang videregående uddannelse at børn der kommer fra ja
børn med forældre der har rigtig mange penge for jeg tror det
været i usa der vokser man op i hver sin lille
det som har gjort danmark unikt er at vi mødes på tværs af kultur og klasse
længere for forældrene det vil betyde at nogle af de skoler der har mange
og skoler der har mange udsatte børn vil få mere det vil også betyde at de skoler der eventuelt ikke løfter integrationen
diskutere om vi skal begrænse det frie skolevalg lidt for typisk
sådan at det frie skolevalg kun er frit for de elever der er mobile og de mobile elever er ofte dem der kommer fra familier der er ressourcestærke
ikke så frit for de elever der ikke er mobile og som alligevel kun lige kan bevæge sig hen til
nødt til at sige at
til frihed og folkestyre
det man kan lave tilsyn på og det er rigtig godt at vi har
folkestyre kravet men vil ordføreren anerkende
ikke i det
hverken undervisningsmateriale eller den måde lærerne underviser på
handler ikke om god integration altså
at høre ordføreren om for jeg tænker at ordførerens parti også er interesseret i
at høre ordførerens bud på
behandle en række beslutningsforslag fra dansk folkeparti om statens
har brugt meget af min politiske tid på at diskutere
en hjemmeopgave i både at snakke med nogle af de folk der beskæftiger sig med statens kunstfond snakke med nogle af de kunstnere der har lidt med
at gøre og så sætte mig ind i de argumenter
handler så om at splitte statens kunstfond op
seks regionale fonde
at mit udgangspunkt når jeg behandler kulturpolitiske forslag er at vi skal gøre det lettere at være kunstner i danmark og at vi skal gøre det muligt at lave kunst
som ligesom understøtter kunsten
er helt unik i forhold til at understøtte den skabende kunst i danmark derfor er der rigtig vigtigt at have statens kunstfond når jeg så læser beslutningsforslaget kan jeg se at noget af det der optager forslagsstillerne er at der skulle være
at det skulle være sådan men så har jeg
hvis man nu antager det er rigtigt at statens kunstfond
er det så det rigtige at rykke det ud lokalt er det så det
herre alex ahrendtsen sagde at det er lettere at få
hvis man kender nogen der sidder i statens kunstfond men med mit kendskab til lokalpolitik og til hvordan det lokale og regionale
man kender hinanden lokalt og regionalt at
svarede på at det er der også en risiko for når jeg kigger på hvordan kommunerne og regionerne nogle gange fungerer
sådan at de puljer der kører igen og igen kommunalt og regionalt
man givet tilskud på den samme måde i rigtig rigtig mange år så jeg ville være lidt bange for at det som forslagsstillerne faktisk foreslår
godt tænke mig at diskutere med ordføreren hvad det er der gør at ordføreren tror det
er det egentlig sådan at der er tolv udvalg
de her tolv forskellige udvalg men hvor ansøgningskriterierne er de samme
en retssikkerhed eller en eller anden lethed i at uanset om du
fungerer det på den samme måde
gør det det jo også nogle gange teknisk lidt lettere at lave en national indsats
hvis det er et mål at de skal gives til børn og unge
det også være lettere at det styres centralt fra
er der hele argumentet om administrationen som fylder meget for dem der sidder med statens kunstfond
penge til skabende kunst fordi man vil bruge mere på administration så uden at være ekspert på området
kan jeg ikke se hvorfor jeg skulle støtte det her forslag for det virker ikke som et forslag der vil skabe mere kunst og kultur
er det da interessante tal og derfor siger jeg også
altså at kunstnere fra hele danmark faktisk kan få støtte
ikke fået det argument der har overbevist mig om at der skulle være en bedre logik i
kunstnere sidder med en faglighed jeg er ikke sikker på at bare fordi man propper andre typer end kunstnere ind
bliver der mindre indspisthed tværtimod sidder der nogle gange folk
nogle bestyrelsesposter og udvalgsposter rundtomkring hvor
det virker som om de lever i sådan en lille boble og så støtter man og hjælper man hinanden men som sagt hvis der er
i dag at den bedste proces
folkeparti ville være at man ligesom
at tage den her debat på altså at
med indspisthed i statens kunstfond og fandt ud af hvad
være lidt bedre hvis vi satte os ned og blandt partierne talte
undersøgt derfor synes jeg også at den rigtigste måde er det ministeren har sagt
vil ændre små dele af statens kunstfond og så man lave mange beslutningsforslag på det
vil sige den her gang sige vi vil gerne være med til at diskutere om der er noget der skal ændres hvis vi kan se at noget kan gøres bedre men det bliver med udgangspunkt i fakta og i at gøre det bedre at støtte kunstnerne og skabe mere kunst og kultur i danmark
kan jeg godt blive bekymret for om det vil betyde at der
forsøger at få til at geare kulturpengene
kan være med til at skabe mere administration
jeg kan godt være lidt bekymret for det den næste er at
jeg kan være lidt bekymret for om der bliver længere fra kunstfonden til
det som var ordførerens intention det sidste forslag i virkeligheden ville
blive skadet af det her forslag
lidt mere nørdede del som er
jeg godt være bange for at den kunst der vil blive tildelt midler til i fremtiden
den herskende tænkning altså hvis det
man ved sandsynligvis vil få de her penge igen og igen
jeg bange for om den herskende tænkning omkring kunst og kultur vil blive udfordret nok og der tænker
igen at dansk folkeparti må have en interesse i at det ikke er de der herskende institutioners tankegang
overhale dem og bare få penge hvis man som almindelig kunstner har en idé
flere andre ordførere nemlig kravet om at det skal være meget færdigt jeg kan godt være lidt bekymret for at de
skal være meget færdige og endelig
er der det her med medfinansiering
nu skal det ligesom bindes op på en medfinansiering
måske som udgangspunkt lyder skøre eller hvor de der institutioner
vil blive til noget men en diskussion om hvordan vi kan geare kulturpenge og få mere medfinansiering synes jeg sådan set er interessant
støtte forslaget men vi vil som sagt fortsat gerne tage en diskussion om statens kunstfond
og de sagde at selv om det er godt i danmark og vi har et godt system så
at man er så afhængig af finansiering fra de forskellige fonde
skal lave filmklip fra forskellige steder i landet
at man skal tænke over hvor kan vi ellers finde finansiering
været rigtig gode så derfor vil vi gerne diskutere hvordan man kan få medfinansiering ind og gøre det til en større del end i dag
være bange for at gøre det så omfattende
vi laver et system hvor man skal have medfinansiering på den her måde
er det der er populært hvad vil mange se og jeg synes ikke kun er kunstnere der vil lave noget mange
den herskende tankegang fordi det er det
penge til jeg mener også det skal være muligt at få støtte uden at man nødvendigvis foreslår det eller vil lave det der er den herskende tankegang
mine tanker flyve af sted og så fik jeg sådan en sætning ind i hovedet ingen alene jeg tænkte hvor pokker er det at jeg har hørt den der sætning ingen alene henne
vil gerne fortælle om hvorfor jeg kom til at tænke på den sætning ingen alene
de her fire lovforslag er at vi i fremtiden sikrer at der ikke er nogen unge der
lades alene der har været alt for mange unge der har været overladt
i et eller andet kommunalt system som de ikke har kunnet finde ud af at finde rundt i der har været alt for mange unge der har
jeg tror faktisk på at der vil være færre unge der føler sig alene hvis vi får det her implementeret på en god måde for det er ret afgørende den første grund til at jeg har det sådan
at vi laver en hundredeprocentsmålsætning at vi ikke
i det danske folkestyre at der er nogen unge
i beskæftigelse og selv om vi får den unge i beskæftigelse
vi stadig ambitioner for den unge det er vigtigt når jeg tænker over det og jo mere jeg tænker over det jo mere forkert er det egentlig at man har haft en målsætning hvor man
har sagt der er nogle unge i danmark vi ikke har nogen ambitioner for så det synes jeg er et rigtig vigtigt skridt i forbindelse med det her så får de unge bedre vilkår specialstøtte til dem der har brug for det højere skoleydelse sådan
at unge der tager en ungdomsuddannelse eller en forberedende uddannelse ligger nogenlunde på samme niveau i forhold til den støtte de kan få forsørgertillæg transporttillæg også madordninger hvis vi kan få det til at fungere på den bedste måde hvad jeg håber vi kan
rigtig godt mål at vi sørger for at de unge får et varmt måltid mad især den type unge som ofte er ude på de her skoler så har herre mattias tesfaye snakket om de her
det minder mig om dengang jeg arbejdede i hammershus bageri i herfølge og knoklede derudad
hun havde ikke mulighed for at betale de penge tilbage så de måtte trækkes over det næste år
så sikrer vi også at det miljø som de unge kommer ind i ikke er
alt for skolastisk miljø jeg ved ikke hvem der har fundet på det der ord skolastisk det sad vi og diskuterede her den anden dag om det var noget ministeren havde fundet på
herre mattias tesfaye havde fundet på eller hvem der
opfundet det der ord skolastisk nu findes det altså
de miljøer der kommer skal arve nogle af de gode miljøer som allerede eksisterer på nogle af uddannelserne i dag
og det skal selvfølgelig også afspejle sig i de nye læreplaner for uddannelserne der venter et vigtigt stykke arbejde som vi skal være opmærksomme på og når det ikke skal være så skolastisk
det fordi nogle af de unge som kommer ind på de her uddannelser tror jeg har rigtig godt af at det er et lidt anderledes undervisningsmiljø
det her med at de ikke er alene der er allerede nogle kommuner der har en kommunal
niende klasse griber fat i de unge der har brug for at man griber fat i dem og guider dem den rigtige vej det er egentlig utroligt at det har taget folketinget så mange år at blive enige om at det burde man egentlig have alle steder
allerstørste forhåbninger til og når jeg er rundtomkring i kommunerne siger jeg det her er jeres vigtigste opgave
tusind og atten for hvis man får det her til at lykkes
være rigtig mange unge der ikke længere er alene
ligger der jo muligheden for mentorordninger både kommunale mentorordninger men også mentorordninger som er i samarbejde med nogle af de der frivillige ildsjæle man allerede har i dag
er én indgang det kunne man i øvrigt efterligne i mange andre
glad for at vi fik skrevet ind jeg aner ikke hvor lang tid jeg har tilbage men jeg skal gøre det kort jeg tror
på de andre der talte derudover
det ikke er så langt der er for
ministeren jeg tror det var ved fremlæggelsen af
ved fremlæggelsen af regeringens udspil sagde
en rigtig god ambition
cykelafstand var udgangspunktet selvfølgelig at der skal være en
institution eller skole i hver kommune for ellers kan det hurtigt blive i motorcykelafstand så jeg
fru marlene harpsøe siger at hvis vi vil have de unge ind på de her uddannelser skal der ikke være alt for langt til dem så er det også vigtigt at vi
de her skoler og institutioner noget ro vi giver dem et minimum af økonomi og de kan
at de får noget tid til at arbejde sig i gang fordi vi faktisk vil de her unge og vil de her skoler og institutioner
det havde man en stor diskussion om dengang det som jeg tror vi alle sammen vil uanset om man er byrådsmedlem
får lov at overleve med de nye institutioner og skoler vi skal have
er grundlaget for den politiske debat virkelig virkelig i orden og
tror at fru marlene harpsøe har ret i at
fuldstændig som det ligger bogstav for bogstav der bliver vedtaget det afgørende for os er ligesom at man får hjulpet de her børn der bliver sendt på
der oplever jeg bare
noget lovgivning her nu siger ministeren at det
så også at man gerne vil kigge på yderligere initiativer så kan ministeren forklare hvad processen frem mod det næste forslag der så kommer fra regeringen bliver der indkaldt til forhandlinger om at kigge på yderligere initiativer og hvornår kan vi forvente at der rent faktisk
et glimrende initiativ nu er det jo ikke ensbetydende med at det altid kommer i salen når regeringen foreslår det lige nu falder mange af regeringens initiativer på stribe så jeg vil bare være sikker på at det rent faktisk sker
der er det bare jeg vil høre kommer
vi ligesom sætter os sammen som ministeren opfordrer os til så hvornår kunne
flere indsatser i gang imod de her genopdragelsesrejser
hele debatten om genopdragelsesrejser på et meget tidligere tidspunkt end det her
om en dreng der hedder ahmed som vokser
udsat boligområde et af dem man diskuterer i parallelsamfundspakken lige nu
kommer så til en lille landsbyskole i en lille by hvor han kommer ind som den eneste indvandrerdreng på en skole med en hundrede og tyve børn
hvide i huden og
behandlet som om han var noget fuldstændig unaturligt
meget intens han var lidt et problembarn og
strålede af liv men han lavede også meget ballade på et tidspunkt
der skole at rende sammen med nogle drenge i sjette klasse som er meget meget stille og rolige er vokset op ude i det der lille landsbysamfund
og og spille computerspil og hvad man ellers gør på et tidspunkt stopper ahmed med at rende med drengene nede fra
har mistet al glæde i øjnene
har været sendt på genopdragelsesrejse vi forstod ikke hvorfor han tog væk kommunen forklarede ikke noget skolen vidste ikke hvor han var henne der var ikke nogen der gjorde noget og de øjne der før havde strålet af liv strålede lige
var da fuldstændig vanvittigt at man tillod det men på det tidspunkt vidste jeg jo ikke særlig meget om politik da jeg så kom ind i folketinget og kunne se at den her tendens
at problemet var væk tværtimod
vi nødt til at gøre noget ved det i to tusind og seksten fik etnisk ung en anonym
rådgivningstjeneste rigtig mange henvendelser det var blandt andet henvendelser fra piger
været sendt på koranskoler i somalia og irak hvor de fik prygl og blev sat til
kort efter fremlagde vi sammen med s en fælles pakke mod genopdragelsesrejser der var et af værktøjerne
fra forældrene fordi vi tror det kan virke forebyggende jeg har meget svært ved at se de forældre der ved at de mister deres
men vores pakke indeholdt også bedre
være at styrke lufthavnspersonale
godt tænke os at undersøge muligheden for om børnenes pas
godt tænke os at få nogle mere solide tal på hvor stort et problem
for at lægge pres på regeringen for at få dem til at gøre noget nu har man snakket om det her rigtig længe men uden at der rigtig er sket noget
også derfor jeg stille og roligt kan sige at
det forslag der ligger her nødvendigvis er perfekt jeg synes faktisk
er skarpere sådan er det også typisk når det kommer fra en regering der har et embedsværk bag sig det der er vigtigt for mig
set at der bliver gjort noget nu
derfor glæder det mig at det ser ud til at det faktisk bliver til virkelighed vi glæder os til de forhandlinger der kommer til efteråret hvor man kan udvide paletten
børn ikke bliver sendt på genopdragelsesrejser i fremtiden
hvert fald betyde at væsentlig færre bliver sendt på genopdragelsesrejser i fremtiden fordi forældrene ikke tør sætte deres egen opholdstilladelse på spil
at man i regeringens udspil vil gøre det sådan
at børn ikke får taget deres opholdstilladelse
flertal for det for at sige det rent ud og det var ikke sf der indførte den regel derfor synes jeg også det er lidt hyklerisk at høre de borgerlige i dag slå det op som om
de store frelsere af børnene det var de borgerlige selv der indførte den regel uden at straffe forældrene da man lavede reglen jeg synes det er glimrende at man nu vil kriminalisere genopdragelsesrejser
internationale forpligtelser så er det endnu tydeligere at man skal
at hvis et barn bliver sendt af sted på genopdragelsesrejse mister barnet opholdstilladelsen der vil vi gerne sende det klokkeklare signal at hvis forældrene sender barnet af sted
skal ikke fredes i det her spil jeg synes det er en forbedring af forslaget at regeringen nu vil vende
om men så lad dog være
er at gå op i barnets tarv det er for at forebygge at børn bliver sendt af sted i fremtiden og jeg håber også når regeringen kommer med
vi kan både kriminalisere genopdragelsesrejser vi kan
forældre der sender deres børn af sted på genopdragelsesrejse bryder så meget med danske værdier at de ikke bør have dansk ophold og samtidig ruste fagpersonalet ude på skolerne bedre og
ruste lufthavnspersonalet bedre
at man siger til forældrene at de risikerer at miste opholdstilladelsen hvis de sender deres barn af sted
vil der være dårligere forudsætninger for underviseren til at komme rundt til alle børnene
klasseloft og uden tilknytning til en folkeskole
det plejer jo egentlig at være en fælles interesse dengang man vedtog loven sagde
stemme ja og jeg citerer det er
har ændret sig siden ordføreren
minister stod på talerstolen og sagde at det kun var på grund af en pragmatisk tilgang til en stor udfordring
og kunne ministeren overveje i det mindste at sætte den evaluering i gang hurtigere end
vedtog den her lov sagde fru annette lind at det er en midlertidig situation og loven skal
vi imødekommer at det er en ekstraordinær situation
særlig glad for lovforslaget
er ordføreren enig
har bedre forudsætninger for at blive integreret hvis de er i modtageklasser med tolv elever end med atten elever og at de har bedre
så har et ansvar for at de flygtningebørn der er
så ikke er et ekstraordinært antal af flygtningebørn giver det jo ikke mening at ekskludere dem ud i særlige tilbud eller putte dem i meget meget store klasser
er muligt det skal kun gælde hvis man har et højt antal
at antallet af asylansøgere er faldet så markant
skoleåret efter igen så kommunerne faktisk
ordføreren er ordføreren enig i at børn har bedre mulighed for at blive integreret og lære dansk sprog i klasser af tolv elever end i klasser
man kan lave større klasser og er ordføreren enig i at børn der kommer fra andre lande som udgangspunkt har bedre forudsætninger for at blive integreret i folkeskoleklasser hvor man bliver undervist af lærere end i særlige tilbud
og uden krav til underviserne
det synes jeg sådan set kan være udmærket hvis man har tænkt over hvad man gør
matthiesen stod på talerstolen da vi behandlede lovforslaget sagde
lovforslaget skulle ses i lyset af den helt ekstraordinære situation og nu snakker
om at loven bliver brugt forskelligt de forskellige steder nu hvor der ikke længere er en ekstraordinær situation kunne der så ikke være noget ræson i at fremskynde den der evaluering så vi kunne blive klogere på kommunernes praksis
det i den pågældende kommune jeg kan høre at ordføreren mener at kommunerne
være nogen retningslinjer for hvordan man former sådan modtageklassetilbud eller skal det bare være fuldstændig frit for kommunerne hvordan de vil forme
er mit første spørgsmål det andet spørgsmål er
stod på talerstolen da man vedtog
sagde ordføreren at ordføreren var rigtig godt tilfreds med at det skulle evalueres efter to tre år kan ordføreren sige lidt om hvad det konservative folkeparti forestiller sig man skal gøre
opgaven med den her lov gør man noget man normalt aldrig
det er nogle voksne uden nogen bestemte kvalifikationer der kan få lov til at undervise et ukendt antal børn i de her særlige tilbud
at de skal have nogle bestemte kvalifikationer de skal ikke kunne noget særligt så med det ordføreren lige har sagt mener
behandlingen og tak til især enhedslisten alternativet det radikale venstre som ikke kunne være her som også bakker op om at rulle lovgivningen tilbage og til dansk folkeparti for en særdeles god og rigtig tale
for cirka fire år siden nej fem år siden må det
blev jeg ansat på hastrupskolen i køge på hastrupskolen har man ansvaret for modtageklasserne
kommer til kommunen får opholdstilladelse og
modtageklasse jeg kom ind som
i det her rum hvor der sad i omegnen af tolv elever og det var så
et aldersspænd på tre klassetrin for dengang måtte man
sad der en brasilianer to fra polen tre fra syrien som
et ord af deres eget sprog på skrift
en tyrkisk dreng som ikke kunne sige andet end computer fordi han gerne
to fra grønland som ikke sagde et ord uanset hvad vi gjorde kunne vi ikke få dem til at tale
at kunne lave undervisning både målrettet
særlig meget tid men jeg tænkte det tager vi på
fantastiske ved at være i de her modtageklasser var at man kunne se hvor hurtigt børnene udviklede sig på den
var det ofte sjovere at være i modtageklasserne end de andre steder for de lærte lynhurtigt sproget fordi man var
og fordi der var nogenlunde tid til dem og efter kort tid begyndte man jo at
og så kommer de og taler flydende dansk
hvad foregår der da jeg læste l hundrede og halvfems som man havde lavet sammen med kommunerne og som
hvordan skal det nogen sinde gavne de her børn som vi gerne
ind i det danske samfund lærer om de danske værdier og lærer det danske sprog
det er okay hvordan skulle de nogen sinde blive integreret
nogen sinde blive integreret hvis man bare
halvstuderede stratenrøvere ligesom mig som ikke havde lærerkvalifikationer
og uden krav om hvor mange der skulle være i klasserne hvordan skulle det nogen sinde gavne de her børn så jeg tænkte i virkeligheden dengang at det man ønskede nemlig at sikre bedre integration
havde vi en lang debat om i folketingssalen og jeg blev lidt betrygget dengang fordi alle ordførerne alle som én sagde at det skyldtes en ekstraordinær situation
undervisningsminister der var ordfører på det tidspunkt der sagde det det var socialdemokratiet der sagde
sagde det
virkelig af den overbevisning at det ikke fremmer integrationen at putte flere børn ind i klasserne og så tænkte jeg nu hvor regeringen er
kan man heller ikke længere bruge argumentet om at det skulle være en ekstraordinær situation som alle ordførerne brugte i to
ikke længere en ekstraordinær situation og dermed falder argumentet for hele lovgivningen medmindre man synes
er en god idé der vil jeg bare stadig lige genopridse nogle af de argumenter der var imod
noget vi efterhånden tit diskuterer i den her sal i
ret til undervisning i den danske folkeskole men det har man jo ikke hvis man bliver placeret ude i et særligt undervisningstilbud og forældrene ikke har ret til at sige mit barn
så har man ikke længere ret til undervisning i den danske folkeskole selv om man er i danmark og
var flere jurister der sagde det rejser altså væsentlige spørgsmål i grundloven
flygtningekonventionens artikel to og tyve hvor det fastslås at staterne med hensyn til elementær undervisning skal give flygtninge samme behandling som den der tilkommer deres egne statsborgere det mener jeg heller ikke man gør her hvis man bare siger vi kan parkere de her børn
et særligt undervisningstilbud men hvis vi skal kigge lidt væk
det her er en lovgivning der betyder at færre
der vil være mindre fokus på de her børn ude i modtageklassetilbuddene hvis der sidder atten i
den brasilianske pige og den polske dreng hvis man skal rumme de her atten børn der så ikke længere kun kommer fra tre alderstrin men fra fem forskellige alderstrin det
til al den her snak vi har om god integration
jeg bare sige at jeg mener at det lovforslag man
jeg vil glæde mig til evalueringen kommer
haft af konsekvenser det håber jeg så at ordførerne i stedet kan bakke op om og håbet er
spare penge sådan et budgetkatalog og hvert år stod der at modtageklasserne var et oplagt sted at spare og derfor er jeg ikke et sekund i tvivl om at når man i den her lovgivning gør det muligt for kommunerne at hæve klassekvotienten fra tolv til atten
det en potentiel sparemulighed og den vil blive brugt rundtomkring og det går ud over børnene derudover mener jeg at det er helt forkert at sige at vi parkerer børn ude i nogle særlige undervisningstilbud væk fra folkeskolerne det mener jeg forringer kvaliteten af det tilbud
en lovgivning der tog udgangspunkt i at børnene skulle i modtageklasser og udsluses men hvis kommunerne for eksempel som det fru anni matthiesen sagde kun havde et eller to
komme direkte ud i klassen hvis der så var særlige foranstaltninger
klassekammeraterne som lige pludselig oplever at der bliver brugt rigtig meget tid
er en god uddannelse vi har fået skabt her og så bliver der aldrig rigtig gjort noget ved det og om et års tid kommer der et folketingsvalg
uden tvivl koster nogle penge men
så hvad forestiller ordføreren sig ordføreren siger at det ligger
hvornår tænker ordføreren så at vi kunne tage den debat et eller andet sted
den bygger på tanken om at uanset hvilken type ungt menneske
uanset hvor du kommer fra hvad du kan eller hvad du ikke kan
læser man evalueringen og spørger dem der ligesom oplever stuen
succes vi har i folketinget fået skabt et rigtig godt uddannelsestilbud og dem der driver
og den gør dem mindre ensomme
nogle gange har jeg ment at der har været lidt rigelig fokus på at de unge
og det mener jeg også står i formålet for stuen var det primære formål
rigtig ondt i livet er det bare rigtig rigtig vigtigt at vi gør det helt tydeligt hvad mulighederne for dem
vi har lært at overgangsudfordringen er massiv altså når man kommer ind i så beskyttet et forløb
jeg har også hørt at der er nogle i sektoren
en hel udslusningsbekendtgørelse hvor man siger
skal laves et særligt tilrettelagt jobforløb
for de enkelte unge som måske kunne komme i job eller i beskyttet beskæftigelse
særligt tilrettelagt jobforløb jeg synes
er vigtigt at arbejde videre med at de unge er forskellige så det også skal være forskellige muligheder for nogle vil uddannelsen
være den rigtige om end jeg synes det er en god idé så mener jeg der er brug for mere viden om de unges frafald der er fem og tyve procent af dem der starter på stuen
som ikke gennemfører vi ved det er en sårbar ungegruppe men vi ved ikke hvor de går hen det skal vi heller ikke acceptere så det skal vi finde ud af endelig som også fylder meget i
kvaliteten på uddannelsesinstitutioner og selv om jeg mener at der er rigtig rigtig mange gode stu tilbud
hvor det er meget forskellige typer uddannelsesinstitutioner og jeg mener godt man kan skærpe både kvalitets
de her uddannelsesinstitutioner det er jo også noget
det dansk folkeparti er inde på så alt i alt er
og sf meget optaget af at stuen ikke går i glemmebogen særlig ikke på et tidspunkt hvor man lige har lavet
uddannelse som risikerer at tage rigtig meget af kommunernes fokus
hvad der er det billigste tilbud i stedet for hvad der er det bedste tilbud for de
overvåge den udvikling der vil være her vi kan godt støtte dansk folkepartis
sf må komme med en anbefaling så er det nok i virkeligheden at man laver en beretning og forsøger at samle bred tilslutning til at få lavet nogle af de her ændringer for
oplever egentlig at alle partier har en interesse i det og jeg tror det kunne være interessant at få inddraget sektoren
i hvert fald ikke bare blive glemt
hele tiden været vigtigt for sf at vi forbedrede de blindes adgang til læsematerialer
for en ganske smal målgruppe nemlig de syns og læsehandicappede som udgør en lillebitte del af det samlede marked i europa det er denne gruppe marrakeshtraktaten søger at hjælpe faktisk er det hele formålet
vil en eventuel skade dog aldrig føre til en pligt til at betale kompensation
det er også positivt at det kommercielle marked ikke skal afsøges for tilgængeligt materiale hvilket netop er centralt i direktivet i modsat fald ville det i praksis betyde at syns og læsehandicappede
adgang til læsemateriale så vi er i udgangspunktet positive over for forslaget det var det jeg
nogle af de uklarheder som blindefonden
det er også noget af det vi har rejst både
i forskellige samråd med
og det vil vi have afklaret i udvalgsbehandlingen
vi positive over for § sytten d der klart siger at reglerne ikke finder anvendelse hvis skaden for ophavsmand er minimal det vil sige
materiale til blinde og synshandicappede
efter en proces der har været meget teknisk og jeg synes sådan set det er fair nok at sige fra talerstolen at noget er ret teknisk
det virker til at vi er ved at lande på rette sted
være mener jeg godt vi kan finde løsninger på i udvalgsbehandlingen
en debat om omprioriteringsbidraget og om hvad det har haft af konsekvenser derfor synes jeg selvfølgelig at det var meget interessant at den tidligere uddannelsesminister som selv havde siddet på området og set konsekvenserne af det her omprioriteringsbidrag
sagde at det må være på tide nu at det her hører op og at den anbefaling vil jeg ligesom gerne give videre jeg så det lidt som sådan en sidste tjeneste til de studerende i danmark fra uddannelsesministeren og det blev jeg glad for
er det jo mere end bare to procent det er to procent om året
finde af beregninger svarer det til cirka fjorten
fører jo til færre timer der fører til mindre feedback det betyder tusind færre lærere på ungdomsuddannelserne i danmark det betyder flere studerende i klasserne og det betyder færre mundtlige eksamener de ting
jo konsekvenserne af de her besparelser og de er konsekvenserne af at regeringen nærmest har set uddannelserne som en uudtømmelig brønd når man skulle finansiere andre initiativer
mig at høre ministeren om ministeren ligesom den afgåede uddannelses og forskningsminister tror at de her besparelser har haft nogle konsekvenser for uddannelserne
det klart at udgifterne til su stiger det var man i øvrigt også ude at sige da den historie kørte i medierne altså at vi nu brugte flere penge
bruger man færre penge per studerende i dag og det er på grund af omprioriteringsbidraget
er et omprioriteringsbidrag det var et omprioriteringsbidrag i den sidste regering hvor vi sagde vi sparer to procent ude på uddannelserne og tilfører det til noget andet uddannelse her har man valgt at sige vi sparer på uddannelserne og tilfører det til et andet velfærdsområde problemet er bare at vi
dygtige læger i fremtiden vi har ikke dygtige politibetjente i fremtiden hvis man bliver ved med at spare på uddannelse så mit spørgsmål
for nu har erhvervslivet dansk erhverv novo nordisk nogle
man bør afskaffe det her bidrag kan man i det mindste fra regeringens side se logikken i at gøre det til et reelt omprioriteringsbidrag så det man sparer
der skal komme med bud på hvordan man kan forbedre unges trivsel
i en erkendelse af at der er flere unge der mistrives
ministeren sagde det der er godt ved det er
mangler i sundhedsministerens tiltag er at kigge på
kun kigge på hvad de unge kan gøre for at forbedre deres trivsel
vi som samfund byder de unge
der påvirker deres trivsel er der noget i de strukturer som der er i dag på dagtilbudsområdet på skoleområdet på ungdomsuddannelserne som ministeren tror
medårsag til den stigende mistrivsel
projektundervisning nu nævnte ministeren også selv de lange skoledage jeg antager at når ministeren nævner det er det fordi
ministeren også mener at det kan have været medårsag til mistrivsel men vi ved det jo faktisk ikke rigtig vi ved jo faktisk ikke rigtig hvad det er der fører til de unges
det er det jeg gerne vil finde ud af og hvis ministeren har ret i
til mistrivsel synes jeg da at vi skal tage det seriøst og ændre på det så kan ministeren ikke se fornuften i at man faktisk får lavet et arbejde hvor man forsøger at
for nogle strukturer der har gjort at der er flere unge der mistrives i
enig i at en kommission ikke vil afhjælpe problemet men den vil afdække problemet den vil finde ud af hvad det er for nogle strukturer der gør
både herinde men også lokalt og regionalt
set også forældrene finde ud af hvad pokker skal gøre for at
han anerkender at unge mistrives at der er sket et eller andet med de unge
for dem derude i hvert fald for en større del af dem men så bruger ordføreren det meste af sin tale på at sige at det er sfs redskaber der skal til for at
nu når jeg har ordføreren på talerstolen at høre er der noget i de strukturer der er i dag som dansk folkeparti ligesom mener
unges stigende mistrivsel nu sagde ministeren jo faktisk det her med at
en fælles erkendelse af at vi gør et eller andet forkert
at også venstre melder sig på banen for det vigtigste er næsten bare at vi får en fælles erkendelse og så må vi finde ud af hvad vejen
vi kan ikke have at de unge har det sådan i forhold til debatten om de lange skoledage
med men det der er spændende ved den er jo at vi
faktisk ikke helt ved
det er derfor jeg gerne vil have sådan en kommission for som ordføreren siger
sundhedsministerens initiativ hvis der nu sidder nogle unge i det panel som kommer med forslag til ændringer der kan fremme deres trivsel på undervisningsområdet
men som var lidt bekymret over at det var så afgrænset til at være på sundhedsområdet og til at det
var de unge selv tror jeg formuleringen var der skulle blive mere robuste men der kan jo også ske det at det måske er nogle strukturer eller noget vi har vedtaget herinde
man kan tage det med på andre områder og så måske få ændret på det
jeg synes altid man skal arbejde på at forbedre sig og jeg synes det er godt at eleverne og børnene ved at de kan gøre det bedre endnu
er sundt for vores børn derude der tror jeg vi er gået for langt og
jeg bla når jeg sammenligner med nogle af de andre lande for eksempel finland
er en national test
det der været problemet med testene er at lærerne har haft svært ved at finde ud af hvad
skal bruge dem til altså det virker mere som et styringsværktøj inde fra
ordføreren de forskere der har påvist at især små børn anden klassebørnene
afrunding skal jeg hilse fra de radikale og sige at de støtter forslaget det betyder imidlertid fortsat
gøre det som herre alex ahrendtsen foreslog nemlig lave en høring som går ud på hvordan vi kan forbedre de unges trivsel
glad for at fru anni matthiesen åbnede op for at
sker ovre hos sundhedsministeren hvis der kommer nogle gode forslag fra nogle unge mennesker derovre til hvordan vi kan forbedre de
som har noget med undervisningsområdet at
over i undervisningsministeriet så
jeg glad for
brug for det her i løbet af de sidste ti år er antallet af børn og unge der er blevet diagnosticeret med angst eller depression tredoblet syv og tredive procent af de unge der har angst
der mistrivsel og følelse af at alt ramler
er andre der bør interessere sig for
antallet af diagnoser er tredoblet
er der helt sikkert også en del unge som går med det selv og som aldrig får den hjælp
har brug for kigger man på ungdomsuddannelserne og jeg bare taget nogle tal ud
over halvdelen af anden g eleverne fra to gymnasier i et
lige så stressede som de tyve procent mest stressede på arbejdsmarkedet og kigger man så på de videregående uddannelser som jo egentlig ikke er en del af det her forslag så tager hver tiende studerende præstationsfremmende stoffer
medicin for eksempel når de skal op til eksamen
jeg siger ikke at alle børn mistrives
fleste har som herre jakob sølvhøj sagde heldigvis rigtig godt og for nogle kommer det her i perioder men jeg har alligevel en tanke om at det her er et problem som vi er nødt til at gøre noget ved
jeg tror ikke at debatten handler om at de unge skal være mere robuste det
når vi bare siger det gør vi det op til de unge så siger vi nærmest det er din skyld du er ikke robust nok det er derfor du ikke trives
også nogle strukturer som vi har lagt ned over de børn og unge der er i danmark i dag som gør at de
det er de strukturer jeg gerne vil have undersøgt bare for at give et hurtigt eksempel på cirka en
kan man jo kigge på et børneliv og et ungeliv og se på hvad det egentlig er for nogle strukturer vi giver dem i dag kigger man på vuggestuerne kan man se at der er flere børn end nogen sinde før der bliver sendt hurtigere af sted
ved at sende dem fra vuggestue til børnehave tidligere fordi der er færre pædagoger i børnehaverne ser man så på børnehaverne
der flere børnehaver der føler sig presset til at sende børnene af sted i skole også selv om børnene ikke er klar og det er fordi man har lavet loven om så det ikke længere er forældrenes ret at sige vi vil gerne have vores barns skolestart udsat nej det er kommunens ret og det er billigere at sende et barn
gående i børnehaven fordi der er flere elever til en lærer end der er børn til en pædagog når de så kommer i børnehave
kommer fra et udsat område snart at skulle op til en stopprøve og hvis man ikke
nationale test der kommer i anden klasse og
folkeskoletid går skolerne meget op i de nationale test kan de forteste to gange til testene og det vil sige tredive test i alt i løbet af en folkeskoletid
som i øvrigt af mange forskere er blevet kaldt fuldstændig nytteløse og som lærerne ikke ved hvordan de skal bruge kommer de så op i udskolingen hvor de
har været igennem pisa målinger og hvor de har kunnet se deres skole på en rangliste som forældrene kan
kan reelt risikere at blive vurderet ikkeuddannelsesparate selv om jeg har den holdning
de flere eksamener de flere prøver der skal udløse de karakterer
komme ud og klare de høje adgangskvotienter som i øvrigt nogle steder
skalaen vi har en syv trinsskala
over tolvte når man så kommer igennem den ungdomsuddannelse hvor der i øvrigt ikke er noget vejledning til sidst i ungdomsuddannelsen skal man helst starte inden for to år for ellers får man ikke den karakterbonus som vi fortsat ikke
afskaffet herinde og man bliver straffet på sin su efter et vist antal år hvis man ikke starter inden for de to år når man så kommer ind på den videregående uddannelse
fart på for ellers bliver institutionen straffet økonomisk og det samme gør man selv hvis man ikke er hurtig nok
beviseligt være syg for at få udsættelse
skal man vente seks år på at tage en anden uddannelse
også lavet et uddannelsesloft når man så kommer ud på den anden side
være heldig at være kommet ud på et arbejdsmarked hvor der er stigende effektiviseringskrav på de fleste arbejdspladser og hvis man skulle være så uheldig ikke at komme i arbejde eller at blive syg eller knække nakken som vi kan se
stadig flere gør så kommer man ind i et system hvor man tester de ledige stadig mere på deres arbejdsevne de vildeste eksempler er at folk der er ledige i
for at arbejde en halv til en hel time for så at blive kørt i taxa tilbage igen fordi deres arbejdsevne
prøves oven i alt det her som jo er de strukturer som vi har besluttet herindefra skal man i øvrigt også se godt ud man skal træne man skal se ud ligesom
reklamer der er retoucherede man skal være ligeså flot som dem på instagram man skal være på facebook snapchat alle de sociale
er på tide at de unge får sådan mere ro på og at vi hjælper dem til at få det derfor kunne jeg
de unge mere ro på og sikre at de har en større trivsel det arbejde vil jeg fortsætte tak for debatten
jeg faktisk at der var mange forældre som nærmest kom og bad om at deres barn
gange havde forældrene ikke ret og de lagde jo selvfølgelig et pres på kommunen
skulle de forældre jo bare have vide at hvis
et eller andet tidspunkt ude i fremtiden jeg tror at vi skal hjælpe forældrene til bedre at forstå at alting ikke behøver at have en nytte
gå selv om deres børn ikke ligger i toppen af en eller anden prøve eller selv om barnet ikke lige leverer på en national test eller selv om barnet lige har brug for et ekstra halvt år for at blive vurderet uddannelsesparat
blive ret nervøs for den generation som jeg selv repræsenterer der har været igennem mange af de her ting og som kommer ud nu og skal være forældre vil de så lægge det pres som de selv har oplevet i skolen yderligere over på deres børn de gør det jo i en god mening
de vil jo gerne have at deres børn har alle muligheder i livet men så kan forældrene i den bedste mening komme til at