syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
så bliver det også en hæmsko for vores økonomi som så på sigt vil hæmme vores økonomiske udvikling og det er det man er nødt til
at koble sammen men nej vi foreslår jo ikke højere brændstofpriser selv om det ganske sikkert ville føre til
vi foreslår nogle andre ting som vil gøre at man stadig væk kan komme på arbejde uden at ødelægge klimaet men det
det så er biobrændstoffer eller elbiler eller hvordan vi kan sikre en mere bæredygtig transportsektor
fik bibragt jeg mener at vi er nødt til at anskue det her som som to helt nødvendige ting
når man planlægger sin økonomi kigger på
af konsekvenser for det grønne det var i al beskedenhed det som jeg
men det siger sig selv at vi jo stadig væk ønsker en vækst vi ønsker stadig væk en sund økonomi og det kan man så gøre mere eller mindre begavet og hvis man gør det med hensyn til det grønne
bliver det for mig at se og på lang sigt
og socialdemokratiets ambition
man kunne kalde grøn budgettering et grønt nationalregnskab en bedre måde
projicere altså forudsige hvad
forpligtigelser på klimaområdet
vi løbende følger op på om vi er på rette vej så socialdemokratiet har intet problem med at vi måler mere på det her vi har intet problem med at vi holder hinanden fast på at vi skal gøre det her
vi diskuterer det i udvalget vi er usikre på om vi kan nå i mål til den finanslov
er indiskutabelt og fru lisbeth bech poulsen har jo også ret i
i regering ja noget af det blevet forsinket af at der
heldigvis også private som har bidraget til det jeg har i øvrigt også været på
mennesker der kommer på jorden på en måde som ikke ødelægger det for fremtidige generationer
til dansk folkeparti for at rejse den her debat jeg vil erklære mig enig i intentionen og
meget fornuftigt hvis man lagde sig op ad noget af det som man gør på det offentlige område altså det kunne være statens eller kommunernes
gode niveau for udgifter
set fuldstændig enige i at der skal ryddes op vi er sådan set også enige i hvad for et niveau
lægge sig på men vi ser også en udfordring i at det her beslutningsforslag jo kun retter sig
de kommunale selskaber og der er rigtig mange forsyningsselskaber som er forbrugerejede og dermed er
set gerne sikre at de kommer med og der tror jeg måske vi kan komme et
at der foregår det her arbejde og at vi får implementeret nogle retningslinjer derude først og sidst er det jo ledelsernes ansvar at stå på mål for de beslutninger de tager men før man kan stille dem til ansvar for dem skal de jo også kommunikere
de fleste forsyningsselskaber vil have en interesse i at kommunikere ærligt om
så hører jeg også at ministeren vil komme tilbage til folketinget og diskutere
så må sige at tage mere håndfaste metoder i brug
så vil mit oplæg i hvert fald være at vi
mod andre end de kommunale selskaber
et andet selskab
det er positivt at der foregår det her arbejde i branchen jeg synes det er på en kedelig baggrund
der er virkelig nogle ting som ikke har været nemme at forklare men vi støtter
set op om ministerens arbejde med
er rigtig mange forsyningsselskaber og det var der også da pressen
vi har faktisk siden fået rettet op og det er jo den vej vi skal sikre at alle går
ikke igen kommer uheldige historier om at man har rejst eksorbitant dyrt på forbrugernes regning skal vi sikre gælder alle selskaber og selvfølgelig ikke kun de kommunale så kvittering for at det også
dansk folkepartis intention kan man sige med at rejse den her debat
ude i direktionerne jeg tror også at det er ret effektivt at sikre sig at det er noget der bliver taget op på generalforsamlingerne at det er noget der faktisk bliver krævet åbenhed omkring og ligesom vi har gjort når vi har krævet sociale klausuler i kommunerne og sagt
kan man jo også sige til forsyningsselskaberne hvis ikke i har klare retningslinjer lagt frem til os forbrugere om
vil vi i hvert fald gerne høre jeres forklaring på hvorfor de
sagde at jeg ville udbrede reglerne til også
de forbrugerejede private selskaber i virkeligheden tror jeg at det der var min pointe var
at gribe ind over for private selskaber og det der er problemet med det her forslag er at det
forbrugerne bredt imod
det ministeren har foreslået nemlig at man sætter sig ned sammen med branchen en række af de forbrugerejede selskaber allerede gjort det og hvis man sætter sig ned sammen
vi en standard for hvad der er ret og vrang her altså hvad det er vi rejser efter
til livs på så det var en illustration af
gøre men vi kan ikke ramme dem alle sammen og så vil jeg egentlig hellere
en løsning som gælder for hele branchen
socialdemokratiet er vi enig i at der er rigtig mange steder hvor det fungerer fint der har desværre også været nogle uheldige eksempler og det vi så skal er jo i virkeligheden at
det er klogt hvis man sikrer sig at der ligger nogle generelle regler som man kan ty til hvis man ikke
har været igennem den her proces og sikret at direktionen har åbenhed omkring det
i virkeligheden en håndsrækning fra brancheforeningen og kl i forhold til at sikre at dem der ikke ved hvad de skal gribe og gøre
ledelser jo selv stå på mål for hvad det er de foretager sig og det skal man i øvrigt sikre
fordi vi har haft for meget af den type situation vi også har nu
fem og halvfems år og syv måneder før vi kommer i nul og der er for lidt
ikke kun siger det i skåltalerne jeg står her med borgerforslaget og
der er seks principper
mange mange tusind danskere som har skrevet under på at vi har brug for en mere ambitiøs klimalovgivning da jeg tjekkede det lige inden jeg gik herop var det femogtredstusinde og ottehundrede og syvogtreds borgere der
indsatsen ud alle skal bidrage til den her omstilling
de næste ti til femten år der kommer til at afgøre om vi lykkes med det jeg har sagt det før og også andre før mig der har
sende den opgave eller regning videre til nogle efter os
borgerforslaget ikke bare på en alvorlig baggrund men også på en kedelig baggrund for det er jo desværre et udtryk for at hele det omgivende samfund
ikke kan se at det regeringen leverer
ekstremt bekymrende alvorligt og kedeligt at borgerne er nødt til at sige vi skal meget mere end det de ansvarlige politikere dem der
tager fem og halvfems år og syv måneder
vi kommer ned i netto nul før vi kommer i mål så mange år har
bekræftet af regeringen og i svar på spørgsmål
at reducere vores udledninger med seks million
tredive og det siger jo alt om at tempoet skal op det var også det
at nu reducerer man tempoet til en fjerdedel og så endte vi i en situation hvor ministeren først kaldte klimarådets kritik for volapyk
det er klart at folk derude er bekymrede
den her regering har faktisk halveret energiforskningen da
kom til forsøgt at aflyse havvindmølleparker
som det eneste land med et lavere mål
haft året før fordi den regering vi har nu ikke støttede den klimalov vi har i dag
fyrre procentsmålet så mens resten af verdens ledere sagde at
kom vi derned med et lavere mål mine gamle kollegaer i europa parlamentet kom hen og sagde hvad er det der foregår i forhold til
foregangsland vi er nødt til at skrue tempoet op
til at brede indsatsen ud og så er vi og det er meget væsentligt i det her borgerforslag nødt til
som er problemet her
fra klimaloven nu kommer vi til
gjort for at understrege at vi faktisk er enige i det i det her borgerforslag vi er enige
jeg synes godt at regeringen kunne sige lidt mere tydeligt at det mener man faktisk
at man støtter noget af det hvis der er et enkelt element som regeringen gerne vil have taget ud så forhandler vi gerne
altså når vi støtter den aftale i nordsøen
efterspørgslen på verdensplan man kunne også sige det lidt mere populært
at lave nogle aftaler som gør at det bliver en dårligere og dårligere forretning hvad der foregår nordsøen men det
vil producere det og derfor vinder vi i virkeligheden mere
at presse forbruget ned internationalt
bidrager til markedet og levere fossile brændsler
den fossile forretning ved at lave nogle ambitiøse målsætninger på globalt plan i det omfang der bliver leveret olie og gas på globalt plan så skal dem der gør det bruge de penge de tjener på det på at lave grøn omstilling
jo åbenlyst at herre uffe elbæk
i at nogle af dem der rammes hårdest ikke har nogen andel eller har en meget lille andel i problemerne og at danmark selvfølgelig skal øge sin klimabistand det skal vi både fordi vi er internationalt forpligtet til det men også fordi vi jo
at nogle af de her lande begår de samme fejl som vi har begået i den periode hvor de skal hæve deres levestandard og komme på fode igen
sammen men vi er helt enige om at der skal bruges midler
ikke stod bag ordningen med borgerforslag jeg synes helt personligt at det her borgerforslag er rigtig velkommen og en rigtig god idé og i og
synes jeg også at det er helt oplagt at vi diskuterer det
min opfattelse at vi har de her diskussioner også uafhængigt af borgerforslaget og meget af det der står i borgerforslaget
synes de udelukker hinanden og i den her situation er det jo glædeligt at vi får endnu en klimadebat
så længe siden vi havde en klimadebat der kan man så sige at
mere medgørlig nu og det kan jo være at det er fordi det er et borgerforslag det ville være da dejligt hvis det var sådan at regeringens
efter hvem der har fremsat det sidste gang var det jo om jeg så må sige bare os i folketinget der havde lavet en forespørgselsdebat om om klimaet så jeg tror
hvornår og med hvilken indfasning skal man levere de udviklingsmilliarder som står meget konkret i borgerforslaget det er jo en helt konkret bekymring som ikke er
et punkt som man ikke kan der vil jeg sige at når vi skal stemme for det her
betyder det at vi ikke ønsker at øge klimabistanden betyder det at vi ikke enige med
hæve klimabistanden nej det betyder det ikke
være nødt til at tage det forbehold når man støtter
projekterne så siger han jo selvfølgelig også nej det kan man ikke fordi der er nogle investorer der har investeret i tillid til de projekter
lidt letkøbt at man tror det når det så er sagt har vi jo lavet en energiaftale hvor vi har aftalt havvindmølleparker fordi det
kommer til at satse meget mere på i fremtiden
vi sagde og det industrien sagde
ikke har lyst til at få at vide at vi får en og så kommer der sikkert nogle flere senere vi har lyst til at vide hvor mange
regne med fra starten og det var derfor det var vigtigt for os at have tre havvindmølleparker i
en million og i øvrigt ville man ikke binde sig
hvad kan vi gøre nu jeg tror jo i virkeligheden at en af vores udfordringer på kort sigt er at elbilerne stadig væk er en smule dyrere uanset om der betales afgift eller ej
at vi prøver at lokke nogle af dem der faktisk har råd til at købe
apropos christian juhls bemærkning om
købe dem det kunne være ved at sænke beskatningen på grønne firmabiler så får man nogle
en elbil får de et kontant tilskud
ud på markedet som almindelige mennesker har nemmere ved at komme i nærheden af og på den måde får vi skubbet det i gang
have et bindende mål for hvor mange elbiler vi
længere hen ad vejen vil det blive mere tilgængeligt for de andre fordi der kommer flere billigere og bedre modeller til
og derfor kan man sige at vi
kan betale for dem til at få dem købt så vi vil gerne skrue på
jeg nævnte et par stykker grønne firmabiler og kommunale biler
og flere lønmodtagere som kan købe en elbil
dag er et sort hul på elbilsmarkedet i
som som vi har sat og med konkret handling
eller som han indikerer have aflyst dem men man kunne faktisk ikke som herre mikkel dencker siger have flyttet dem
aflyst så var der så en diskussion om hvad
for muligheden for at investere grønt i danmark
men det kommer vi ikke til at levere alligevel for
der var en diskussion som både handlede om grøn omstilling men som også handlede om tilliden til de investeringer man laver i danmark og som er vigtige for de kommende investeringer også i havvindmølleparker som herre mikkel dencker
ikke havde brugt millioner på at lave forundersøgelserne
der er private virksomheder som har investeret tocifrede millionbeløb i det her
liberal alliance kaldte politisk fleksibilitet tror
jeg tror faktisk at en del af problemet og baggrunden for borgerforslaget er at man synes at regeringen tager sig lige lovlig meget fleksibilitet
er der foregår
i en situation hvor femogtredstusind borgere kan se at der ikke
at der kommer noget der kan løse det
et nytårsårsskifte
året efter ville blive etableret en havvindmøllepark så har jeg svært
meget vigtigt at vi så levede op på datoen der
hvis der så er et folketingsflertal som kan se at vi kan afvige en lille smule det her halvår fordi vi indhenter det til næste halvår så vil de fleste derude nok også kunne forstå det de kan til gengæld ikke forstå at regeringen ikke er villig til
være med til at lave en en klimalov det giver jo en anelse mere troværdighed når vi nu står og diskuterer klimalov
jeg kan også huske at den nuværende statsminister sagde om de konservative at han ikke forstod hvad de lavede
er glade for at de konservative stod fast og man må jo håbe at det er et udtryk for en større erkendelse at regeringen nu også er ved at flytte sig
sige lidt mere om det her med nationale klimamål altså værdien af at have nationale klimamål
man hidtil har støttet og vel også værdien af kan man sige delmål og gennemsigtighed
og vi synes der er brug for at få en større gennemsigtighed
lad os så vende spørgsmålet på hovedet
så heldig at have en lille datter og hun fortjener også at vi tager ansvar for det her
det der skal ændres en lille smule for at de konservative kan støtte
om den her klimalov og det borgerforslag der ligger for vi
helst sikre at det sker med bred støtte
borgerforslaget men da vi bad om en forespørgselsdebat om det her borgerforslag
var det jo i al sin enkelhed for at være sikre på at vi kunne nå at få en behandling af forslaget hurtigt nok til at vi faktisk kunne få indoptaget
der ligger i borgerforslaget også hvis vi skulle risikere et hurtigt folketingsvalg der er ikke nogen tvivl om at
rykker op på dagsordenen er en forespørgselsdebat og derfor har
relevant at få ministerens svar
at klimaministeren siger han er interesseret i det så er det jo også stadig væk
og om man har tænkt sig at støtte op om de principper og derfor får vi en forespørgselsdebat nu hvor vi i hvert fald fra oppositionens side har tænkt os at gøre det krystalklart
udenomssnak med at det er et godt grundlag at
flyttes hvad det er der skal ændres altså bare pege på det der ligesom skal laves om i borgerforslaget for at man kan stemme ja sådan som
om borgerforslaget og om det at vi har brug for en styrket klimalov når man hører på ministeren hvis
vores regeringspartier sandheden er nok at det er fordi venstre
men nu skal man jo ikke begræde en omvendt synder eller hvad det
glædes over en omvendt synder og jeg tror at når de borgere
vil de selvfølgelig meget hellere have at vi bliver enige om at lave en ambitiøs klimalov
kunne ende rigtig godt hvis regeringen og ministeren helt åbent ville sige ja vi synes faktisk
ja vi synes faktisk er brug for gennemsigtighed ja vi synes faktisk at der er brug for
siger at vi vil leve op til parisaftalens mål men rent faktisk også
jævnligt eksempelvis
det går for langsomt at
volapyk det tror jeg ikke vi har brug for fremadrettet hvis det her skal rykke derfor håber jeg at ministerens nye klarsyn også fører til at man
på nogle nationale mål på nogle
en rigtig rigtig god udgang på den her diskussion
seksogtredstusinde og sytten borgere der har skrevet under det er jo godt hvis der er nogle der sidder derude og følger med lige giver det sidste svirp til regeringen men jeg vil gerne på vegne
socialdemokratiet enhedslisten alternativet radikale venstre og sf oplæse et forslag til vedtagelse det lyder som følger
seksogtredstusinde og sytten danskere har underskrevet borgerforslaget dansk klimalov nu og dermed har sendt et stærkt signal om
politikker klimarådet skal styrkes og sikres uafhængighed danmark skal satse på udvikling af grønne løsninger og danmark skal være drivkraft
borgerforslaget det at man ligesom forholder sig
jeg ligesom fru ida auken er en lille smule forvirret fordi hvis man faktisk nu siger at forudsætningen for
støtte det borgerforslag er at det bliver ændret så var det måske egentlig meget godt nu at sige at man
nu har har fru mette abildgaard sagt
henvist til de principper fra borgerforslaget så kunne
den rigtige formulering om hvor vi skal ende og borgerforslagets principper
undgå den lille forvirring der er kommet om noget sprogligt i regeringens
love at der er fem milliarder ekstra i udviklingsbistand første januar
have præciseret fru mette abildgaard kunne
det er man gerne vil have lavet om ministeren kunne være præcis
støtte det her forslag og vi har et punkt hvor vi er nødt til at præcisere hvad vi mener med det det jeg hører er at regeringens ordførere har en masse områder hvor de ikke er sikre på hvad det betyder og det bliver så brugt som en undskyldning for
om om venstre har flyttet sig fra dengang hvor venstres formand
nuværende statsminister sagde at det var urealistisk alt for ambitiøst og naivt da vi
i min forrige ordførertale henviste at man havde skåret ned på energiforskningen forsøgt at aflyse havvindmølleparker skrottet
jeg kan godt forstå at ministeren gerne
til at være polemik men vi prøver bare at holde regeringen op på hvad regeringen
ment de sidste fire år og det er vel ikke helt urimeligt men jeg kunne jo spørge helt konkret i vores forslag til vedtagelse bliver der bedt om at regeringen indkalder til forhandlinger om en styrket klimalov inden folketingsvalget vil ministeren
er det fortsat som anført i helhedsplan for et stærkere danmark regeringens politik at sænke topskattesatsen såfremt der kan samles
står man naturligvis ved er det rigtigt forstået at der også
topskatten og så spørger jeg er det stadig væk skatteministerens intention og så kan man jo ikke svare at man har sænket skatten for nogle andre spørgsmålet lyder ønsker man at sænke topskatten som der står i det regeringsgrundlag skatteministeren siger
jo så konstatere at regeringen havde afsat nogle penge til at lette topskatten dem var der heldigvis nogle andre partier
de penge man havde sat af som skatteministeren kalder det kom fra råderummet og om man dermed også kunne have investeret dem i noget af det vi har brug for derude nemlig flere pædagoger i daginstitutionerne bedre behandling på sygehusene
det virker jo som om skatteministeren har meget travlt med at sige at regeringen havde sat penge af til det og så er
til at bøde for det men ville man igen kunne skaffe sig
et råderum hvis man var villig til at prioritere det og
set enig med skatteministeren i det venstre går ikke til valg på og siger ikke at man vil sænke topskatten men skatteministeren siger også
pligtsag for en borgerlig regering at sænke skattetrykket som udtalt til policywatch den sjette februar to tusind og nitten og at en sådan politisk pligt
skatteministeren er citeret for at ønske at skattetrykket skal ned på fyrre procent kan skatteministeren ikke bare starte med at bekræfte at det i kroner og øre er et sted mellem
mener altså på den ene side siger skatteministeren at man kan sænke skattetrykket bare ved at flytte rundt på tallene og lave
skatteministeren som liberal minister siger at han vil sænke skattetrykket så er det fordi han ønsker at der skal være flere penge hos
når nu børsen så skriver at det er i størrelsesordenen firs til
skylder skatteministeren da et svar på om det faktisk er rigtigt at det er det der skal tages op af fællesskabets kasse
lovforslaget her er hovedsagelig en opfølgning på
støtteordningerne til forsøgsvindmøller det handler om
at udvide den kommunale indsigelsesret sådan
man hører kommuner i situationer hvor der bygges tættere på kysten end femten
tror vi vil være godt for den lokale opbakning til projekterne og den demokratiske dialog om hvor vi bedst udbygger med vedvarende energi det er klart at i forhold til
mellem dem på på land og
sikre at der er penge nok til det og at de penge der ikke måtte blive brugt i forsøgsmøllepuljerne
også tilbageføres til det man kalder de teknologineutrale udbud altså de markedsbaserede udbud af sol og vindudbygningen
om det her forslag vi tror det er vigtigt at få kigget på om testreglerne er de helt rigtige
det er jo ikke en vetoret men det er sådan set rigtig klogt at få en lokal debat og mulighed for at give sin mening til kende hvis man er
det der har været rejst blandt andet af vindmølleindustrien altså om man kan udvide og som fru pia olsen dyhr også
også bede ministeren om et tilsagn om at vi at vi får en drøftelse på mødet i energiforligskredsen om
på de her puljer i det udbud som regeringen lavede sammen med dansk folkeparti
man kan sige at hvis vi laver puljerne store nok til at vi kan sikre arbejdspladser og sikre at de penge der ikke måtte blive brugt i puljerne kommer tilbage i de kommende års udbud
på den måde lave en løsning hvor ingen penge går tabt og
mestendels teknisk lovforslag som skal sikre det retlige grundlag for den omorganisering af energinet som vi jo faktisk har
de eneste sådan lidt politiske svar der har været blandt høringssvarene er jo et ønske fra nogle af aktørerne dansk fjernvarme dansk energi og andre om
god dialog med branchen det tror jeg sådan set at energinet såvel som ministeren er interesseret i så det forventer vi selvfølgelig også fremadrettet
så har det økologiske råd efterspurgt en klarere fokus eller strategi for hvordan man bruger grøn gas altså gassens rolle kan man sige i det fremtidige energisystem
bare sende det signal at vi synes det er en god idé at energinet selvfølgelig også forholder sig til gassens rolle i
tak for det det her lovforslag er måske en lille smule mere politisk end dem vi
sætte et stop for tilladelser til efterforskning og indvinding af kulbrinter altså fossile brændstoffer de brændstoffer som har store klimaeffekter
det skal ikke længere være muligt
redegørelse her
det baserer på en vurdering af at der faktisk ikke er nævneværdige ressourcer i undergrunden
det må vi selvfølgelig lægge til grund for regeringens beslutning på den måde kan man
ikke er nogen interesse i det men så lad os da få trukket en streg i sandet med ministerens undersøgelser
fra de nationale geologiske undersøgelser for danmark og grønland det der hedder geus og energistyrelsens opdaterede vurdering
at sige her at da regeringen præsenterede det her gjorde man det jo
bare for historikkens skyld vil jeg sige at
var sådan den her sag startede den her sag startede med at der var et hollandsk firma som søgte en tilladelse til at efterforske på lolland
en redegørelse fra ministeren hvor ministeren skrev og det
den enogtredivete maj 2017 det er min hensigt
nye tilladelser når redegørelsen har været forelagt udvalget
som klappede i hænderne og sagde det gør vi bare derfor nåede ministeren faktisk aldrig at give de tilladelser men ministeren havde jo i sinde
tilladelse til geotermi og fossile brændsler men firmaet som havde søgt
nogen grund til at give et firma tilladelse til at
udvinde eller efterforske fossile brændsler hvis de ikke havde bedt om det
at ministeren er blevet klogere det kan vi alle sammen blive en gang imellem men jeg synes at man skal holde sig for øje at ministeren faktisk på det her tidspunkt havde i sinde at give tilladelsen jeg er glad for at et folketingsflertal indskærpede at man ikke skulle give tilladelse til
og at ministeren så selv på baggrund af sine egne undersøgelser er kommet frem til at det måske
økonomisk bæredygtigt vi støtter op om forslaget
en diskussion vi har brug for at tage langt mere med hinanden jeg tror også det er en diskussion som rigtig mange borgere derude jo
et meget meget konkret eksempel på sidste sommer alternativet nævner selv i beslutningsforslaget de her store omkostninger for for bønderne som havde et mindre
jeg er en lille smule usikker på hvad det er
selv om jeg er fuldstændig enig i i diskussionen
ekstremt dyrt at gøre ingenting så vil jeg egentlig sige at det her er en del af den revision
altså hvad sker der egentlig med vores natur hvad sker der egentlig med vores ressourceforbrug og sådan noget når vi ser frem
tredive planer og sådan og vi skal til at udvikle et redskab for
ses som en gennemgang af
den globale temperaturstigning betyder og hvad konsekvenserne er for danmark men det er lidt svært at oversætte til hvad vi så skal gøre i danmark
vi skal sætte de her kan man sige scenarier ind
er den helt rigtige model eller hvad det er præcist vi skal opnå
have præcis de her gradsscenarier
når regeringen siger at man har lavet et klimaatlas så jeg set enig med alternativet i at det jo ikke er dækkende for de samfundsøkonomiske konsekvenser af det her men det er et redskab som gør det ret håndgribeligt hvad det er for nogle udgifter kommunerne får hvis vandstandene stiger og
stille op hvis grundvandsspejlet hæver sig eller hvis oversvømmelserne bliver
set at vi er på vej ned ad den vej alle sammen
vi bare lave de scenarier og så stille dem over i hjørnet der vil jeg sige
at det koster penge at lade være med at gøre noget for det ved vi godt allerede i dag det vil være mit udgangspunkt
for den udvikling vi ser det er
man har forestillet sig men altså det er min opfordring at vi tager den diskussion i udvalget for jeg
få tydeliggjort at det er dyrt at gøre ingenting
godt tænke mig at få diskuteret altså hvordan vi så får det ind i vores beslutningsgrundlag
forhåbentlig kun
kommer til at være regninger på det men vi ved jo også godt at
den danske indsats som afgør om vi lander på
skal jo både forholde os til det ene og
fordi vi ikke ved hvor hurtigt vi kan få resten af verden med men det er indiskutabelt
skal gøre vores jeg har lovet at hilse fra det radikale venstre at sige at man meget gerne også vil have det her frem i lyset
at man er meget interesseret i at få regnet på
tager en diskussion i udvalget om det her og i øvrigt sige at de gerne vil have de her
problem er at de omkostninger der kommer til at være for det danske samfund af klimaforandringerne bliver ret store faktisk også uanset hvad vi gør herhjemme
fuldstændig legitimt og rigtigt når alternativet siger at det koster ekstremt meget hvis verden ikke får styr på det her
er det da bare jeg siger at hvis alternativet gerne vil have om man så må sige fokus på at det er ret store
sådan set enig men det synes jeg
min pointe her hvorimod det andet
for egen dør der kan man jo regne med nogle lidt mere præcise
og ikke mener at danmark kan påvirke resten af verden ved at gå foran
at noget af den regning som alternativet jo her peger på at der er ved klimaforandringerne kommer vi også til at betale alligevel selv om vi gør så meget som vi kan i danmark og selv om vi faktisk viser vejen for de
og vi må imødese at det også bliver svært at få resten af
folketinget her
at det har ekstremt store konsekvenser hvis ikke vi får håndteret klimakrisen
set enig i og det synes jeg allerede vi ved en del af de udgifter kommer i danmark og det kan man godt blive mere præcis på hvad
beslutninger herinde har af konsekvenser og så det faktum at vi gerne vil være et foregangsland for at prøve at mindske de globale klimaforandringer som er ekstremt dyre så det er faktisk
inaktivitet og og økonomiske konsekvenser af to eller tre graders temperaturstigning vil jo ramme meget massivt og koste mange milliarder det ved vi
set allerede godt vi ved også desværre at den regning man får herhjemme
der bliver ubeboelige nogle af dem fordi de forsvinder de små østater og der vil være rigtig mange steder hvor man overhovedet ikke kan dyrke sin jord
jeg er enig i at det er væsentligt at vide at det her også er et problem en omkostning en stor udfordring for danmark
godt man kan gøre tydeligere men at vi skal handle på det handler jo ikke kun om hvad det koster herhjemme
sætte pris på hvad det koster ikke at gøre noget
bidrage til et skræmmebillede af
som jeg tror ordføreren betragter som mere realistisk
koster for vores samfund eller
tak for det formand og tak til alternativet for debatten i dag
vi har foreslået at vi fremrykker det tidspunkt hvor danmark skal være fri af de fossile brændsler
fordi vi gerne vil understrege at der er behov for hurtigere og mere ambitiøs handling
man kan sige på den måde bør danmark også kaste sig ind i kampen for at gøre vores olie og gasforretning til en dårligere og dårligere forretning
at vi jo faktisk skal kæmpe for at få så høje reduktionskrav på forbruget og så høje reduktionskrav
det har jeg allerede sagt vi ønsker at fremrykke det tidspunkt hvor vi skal være fri af de sorte brændstoffer men så længe vi forbruger olie og gas i danmark giver det simpelt hen ikke klimamæssigt mening
det er bedre at købe det i udlandet end at producere det selv og det skyldes jo
en produktion af olie og gas
en økonomisk konsekvens og vores opfattelse er sådan set at det er klogt når vi af klimamæssige årsager af økonomiske årsager trækker penge og og olie op af nordsøen så
også investere en del af de penge i vores grønne omstilling det er jo derfor vi foreslog at hæve beskatningen på et tidspunkt for et par år siden og investere
har fremlagt vil være et brud på den nordsøaftale socialdemokratiet har indgået og
gasressourcer og når herre christian poll refererer til klimavidenskaben og det at man skal lade de kendte reserver blive i jorden
det klimavidenskaben siger men det er jo ikke et spørgsmål om hvilke lande vi kender dem i altså der vil være olie og gasreserver
sige at hvis vi i danmark fortsætter det forbrug vi har i dag vi foreslår jo at fremrykke tidspunktet hvor vi kommer af med de sorte brændstoffer
men lukker hurtigere ned for vores egenproduktion så skal vi købe det på verdensmarkedet og det giver jo ikke nogen reduktion
vi har i en markant årrække endnu både fordi det klimamæssigt vil være dårligt men også fordi det vil have konsekvenser
jo ikke er rigtigt hvis den produktion så bare foregår et andet sted så ville det
lande med ekstremt store ressourcer
selvfølgelig skal lade være
hvad er aftalen med de lande som ingen ressourcer har haft og som ikke har olie og gasproduktion har de så afleveret deres tilladelse til saudi arabien
det her system som alternativet gerne vil etablere hvor hvert land har en kvote
at vi ikke skal hive alle de olie og gasressourcer op vi har på globalt plan
ikke kunne lade sig gøre det er også rigtigt at vi skal reducere forbruget af olie og gas
jo derfor jeg siger at det sådan set er helt i den socialdemokratiske politiks ånd at vi presser på for at få så høje ambitioner på globalt plan så det bliver
investere i olie og gas fremadrettet
der findes jo ikke en opdeling
hvad med de lande der ingen ressourcer har hvad skal de så gøre skal de
udledningen og det betyder at der vil være et mindre indkøb en mindre efterspørgsel efter olie og gas det er godt
så skal man gøre det ved at reducere efterspørgslen det er den effektive måde hvis man reducerer udbuddet i et land så flytter den produktion til et andet land og hvis det land udleder mere
set at der er udmærket paritet imellem at vi i danmark reducerer vores eget forbrug af fossile brændsler og at vi lever op til de aftaler vi har lavet omkring udvinding og så i øvrigt investerer de penge i
jeg er glad for at nogle af vores kollegaer dukker op senere for
men velkommen til de kollegaer som er med fra starten men der er heldigvis også dygtige kvindelige kollegaer på ordførerrækkerne jeg vil gerne på vegne af forespørgerne takke ministeren for at stille op i
dag til den årlige energipolitiske redegørelse vi ser frem til at få en diskussion om det vi alle sammen finder utrolig vigtigt om
rigtig mange uden for murene her snakker mere om valgkamp
jo vigtigt at holde energipolitikken på sporet og jeg ser frem til debatten i dag
tak for det og tak til ministeren for redegørelsen selv om vi jo på mange måder er enige om hvad angår energipolitikken
er det jo også lidt beklageligt apropos
så kom der en stigning og i den forbindelse var
ministerens eneste svar eller grund til at det ikke var problematisk
havde været
i så god afstand til den decimal
jeg har så stillet et spørgsmål til ministeren hvor jeg har skrevet hvor meget betyder vinden egentlig
skriver ministeren tilbage til mig at det har man desværre ikke mulighed for at svare på inden for svarfristen
med udsving i vindproduktionen hvis man ikke over for folketinget vil bekræfte at det faktisk er det og den varme sommer sidste år der har gjort det så hvad vil ministeren gøre ved at vi for første gang i rigtig mange år har set stigninger i
er det jo klart at der er et stort krav og et stort behov for at vi rykker hurtigere på den grønne omstilling
at skoleelever og studerende og andre bedsteforældre er der også der har organiseret sig nu står hernede foran christiansborg om torsdagen og klimapåminder os
noget vi skal tage alvorligt og når de demonstrerer fortæller de jo historien om at vi ikke med det vi har besluttet på nuværende tidspunkt er ambitiøse nok til
levere på de internationale aftaler mest afgørende er selvfølgelig parisaftalen og vores løfter om at holde den globale opvarmning nede på to eller hellere en graders stigning
langtfra i mål og selv om der er nogle ting i den her
som vi har fået trukket i den rigtige retning så er
situationen at den regering vi har nu har haft for få
man skiftede formanden ud faktisk har sagt at den grønne omstilling går for langsomt der er ikke tempo nok på der er ikke en ambition om
udbrede indsatsen til alle sektorer og det er det der skal være
i energiforliget tog vi rigtigt nok nogle skridt vi tog nogle skridt omkring en elektrificering af fjernvarmen hvordan får vi brugt den grønne strøm i fjernvarmen det
grøn energi end at etablere kulkraftværker eller atomkraftværker og i den situation skulle man jo tro at døren var sparket ind til at det ville gå af sig selv
fordi det heldigvis bliver billigere til at satse massivt på forskningen så vi kan gemme vindmøllestrømmen til de dage hvor vinden ikke blæser
og den fleksible integration i nettet som er forudsætningen hvis vi faktisk skal kunne levere min kollega herre
nødt til at skrue op for produktionen af vedvarende energi
skal blive slået af pinden og miste vores målsætninger fordi vi får datacentre hertil som gerne vil bruge vores grønne strøm
spørge konkret om regeringen vil være med til som oppositionspartierne har foreslået ikke bare den ene
som regeringen foreslog i energiforligets udspil
vindmølleparker inden to tusind og tredive for
det er faktisk det vi har brug for man kunne også spørge regeringen om ikke vi kunne gøre det lidt bedre
som er en af historierne om de tabte år nu læser jeg her i redegørelsen at vi i to tusind og nitten er oppe på fire hundrede og fem og tredive
for fire år siden da regeringen trådte ind i regeringskontorerne brugte over otte hundrede
og derfor er det jo ikke nogen opprioritering at man nu
i regeringens udspil til et energiforlig var en indsats for bygninger og energibesparelser vi fik en pulje ind efter forhandlingerne
jo slet ikke nok faktisk er det utilstrækkeligt i en grad så erhvervslivets spidser har været ude at sige
i gang med at sætte danmarks førerposition over styr på det her område i klimaudspillet der kom fra regeringen for nylig var der desværre heller ikke noget om energieffektiviseringer og det mener vi ganske enkelt at vi bliver nødt til at tage fat på
reelt leverer energieffektiviseringer i forhold til eus krav men også
en selvstændig pointe for os at hvis man skal gavne klimaet mest muligt og
slippe med mindst mulig indsats i forhold til eu kravene men så skal man tværtimod være i front i forhold til klimaet som vi nok også kommer til at diskutere er
den energipolitiske redegørelse vi har haft i dag som man
haft med en bindende klimalov som man kunne
tirsdag i den her uge hvor vi faktisk havde
næsten halvfjerdstusind danskere har skrevet under på at vi skal have en bindende klimalov og det er desværre blevet blokeret at vi fik den afstemning af regeringspartierne og dansk folkeparti og det beklager vi selvfølgelig
samarbejde om på energiområdet
rigtig håbefulde for at vi kan samarbejde på klimaområdet
at ambitionerne skal være højere og
skal være bedre end det vi ser i dag
jeg gerne på vegne af
alternativet radikale venstre og sf læse et forslag til vedtagelse
hverken verden eller danmark er på sporet til at opfylde parisaftalens målsætninger om temperaturstigninger på højst to grader og så tæt på
en grad som muligt og klimarådet har påpeget at regeringens politik nedsætter tempoet i den grønne omstilling til en fjerdedel
det kommende årti folketinget beklager at regeringen har forhindret en afstemning i folketinget om en ny klimalov
udledningen steg i to tusind og atten folketinget ønsker en mere ambitiøst klima og energiindsats end den nuværende regering fører herunder at der vedtages en
klimalov at der opføres flere havvindmølleparker inden to tredive end aftalt i energiforliget og at der skrues op for energieffektiviseringsindsatsen derudover ønsker folketinget at gennemføre konkrete tiltag der reducerer
et bindende mål for antallet af grønne biler i
samt konkrete klimatiltag i landbruget på baggrund af klimarådet og andre eksperters anbefalinger
da nogle partier for nogle år siden
foreslog at åbne energiforliget kan man sige og ændre i de aftaler vi havde lavet tilbage i to tusind og tolv var det på et tidspunkt hvor vi jo sådan set
men det var også på et tidspunkt hvor investorerne havde brugt et tocifret millionbeløb på rent faktisk at forberede de her parker det var derfor at vi sagde til de partier som ville åbne energiforliget
skabe usikkerhed om det her at vi selvfølgelig er nødt til at holde fast i både vores grønne ambitioner men også tilliden til at når man investerer i danmark
kan man regne med at investeringerne bliver
spurgte vi rundtomkring i landet hvor man gerne dem placeret
ringkøbing skjern og andre kommuner vi vil gerne have dem her
pladser der så blev udbudt rundtomkring i landet var jo kun de steder
lokalt havde ønsket at få placeret de parker vi har
ikke forholdt os til om de lå bedst der eller
forholdt sig til ude lokalt og har sagt vi vil gerne have etableringen her
mest vedvarende energi for pengene det var jo et udbud
jeg har selvfølgelig også noteret mig at der er en modstand fra borgere i det område der er også borgere virksomheder og politikere for den sags skyld som synes at det er en god investering det jeg forholder mig til
bad om det da det kom og da der så var nogle partier der foreslog at skrue ned for vores grønne ambitioner og i øvrigt skabe usikkerhed for de virksomheder der havde investeret et tocifret millionbeløb
gøre af hensyn til klimaet eller af hensyn til de virksomheder
at det kan man godt og det er meget naturligt for
der er mange elementer i det her det er helt åbenlyst som
også siger at den tidligere ordning løb ind i nogle problemer der var
hvad kan man sige værdi for de penge der blev investeret der har været
sager om decideret fusk og svindel og man kan sige
at vi som ansvarlige politikere må sige den ordning laver vi om på desværre har det jo også betydet at nogle har man indtryk af har brugt det som en undskyldning for at sige at det
om at lave en ny ordning som bliver bedre end den gamle men det handler måske også om at tage fat i nogle af de andre ting vi kan gøre for at spare på energien altså
for eksempel foreslår at man udbreder kravet om at spare på energien i offentlige bygninger til ikke kun at gælde statens
en ordning kan man sige som ikke har meget med den støtteordning der var den i tidligere energispareordning at gøre men som stadig væk vil betyde at man fremmer nogle af de energisparemarkeder så det er en af de måder man kan
vi har også sagt at vi gerne vil have et mål som er højere end det mindstekrav eu stiller til os
hvis vi skal holde prisen nede på den grønne omstilling
en smule i energiforliget ved
set åbne for at diskutere den løsning som kan give kommunerne nogle frihedsgrader til rent faktisk
at man kommer i gang alle steder lige nu er det heldigvis sådan at rigtig mange kommuner gør det i forvejen men det er klart at hvis vi skal i mål med den her omstilling skal vi have alle kommuner med på vognen det kan godt betyde at vi også
kigge på hvilke rammer kommunerne har for at investere i i energibesparelsestiltag
den helt klare opfattelse at hvis vi skal gøre noget effektivt
vi nødt til at begrænse efterspørgslen på verdensmarkedet det er en ting om
at sikre at der ikke er kunder til at købe den olie og gas der bliver
på verdensmarkedet men det rykker ikke rigtig noget hvis vi i danmark fjerner vores produktion slet ikke fordi vores produktion i danmark jo også blandt andet bliver brugt til at investere
i stedet for at lave en man kunne sige tom
flyttede den produktion vi har i dag i den danske del af nordsøen
set det er klogt så længe vi
så skal vi til gengæld koncentrere os om
og hvis det betyder noget så betyder det faktisk at den kommer til at stige fordi produktionen i andre lande udleder mere
den anbefaling der er kommet fra videnskaben om at vi skal lade de fleste af de kendte reserver blive i jorden er der ingen
som den er problemet er at den
om hvor meget der bliver udbudt på markedet
med de olieproducerende lande men også med de højtudviklede lande
det kan vi bare ikke desværre kunne man sige påvirke alene med dansk indsats tværtimod ville det bare betyde at
de tønder vi ikke sælger ville blive solgt af et naboland som så i øvrigt har større
vi vil gerne diskutere hvordan vi
den fremtidige udbygning med biogas og en af de måder vi kan gøre det på er ved at blive lidt bedre til at få kvantificeret de kvaliteter biogas har som ikke er rene energikvaliteter altså de systemkvaliteter der er i at man kan gemme gassen og de miljøgevinster der er i at man får mindre
så der er rigtig mange positive ting at sige om biogas
også brug for at få gjort noget fornuftigt ved det organiske affald vi har så vi vil gerne diskutere
heller ikke nogen hemmelighed at biogas faktisk er en meget stor udgiftspost i den energiaftale vi lige har lavet og derfor tror jeg at det vi kommer til at lave med biogas vil være en overgang til
vil gøre den totale omkostning per produceret biogasenhed meget
hvordan man kommer af med de miljøproblemer som det vi laver gassen af skaber og hvordan vi får skabt mere gas i vores system
diskutere hvordan vi lukker hullet bygger broen eller hvordan man skal formulere det
vi vil gerne diskutere det men jeg synes i virkeligheden
at lave energibesparelserne ikke mindst i den private boligmasse og så kan man jo spørge
det fordi dem der får gevinsten er lejerne og dem der skal foretage energirenoveringen
ejerne af bygningen og så får de ikke talt sammen eller der er ikke mulighed for at sikre at den modsatrettede konflikt bliver
betalt for at et flyttefirma kom og tog ens ting ud af lejligheden
at det er bøvlet
og derfor er vi nødt til at kigge på hvordan vi
nogle folk til via forskellige støtteordninger eller hjælp til noget praktisk at få tænkt over om ikke energibesparelser kunne laves nu og ikke udskydes som vi ofte
debatten ministeren siger at det åbenbart er svært for oppositionen at glæde sig over de resultater vi har
det er det overhovedet ikke men hvis jeg skal drage
kan man sige konklusion ud af de to vedtagelsestekster vi har i dag en fra regeringen og dansk folkeparti og en fra oppositionen så er det jo at
og dansk folkepartis tekst snakker utrolig meget om hvad vi har gjort og hvor gode vi er allerede hvor oppositionens tekst jo klart siger at der skal skrues op for energieffektiviseringerne vi vil have et bindende mål for antallet af grønne biler på vejene i
og tredive vi vil have konkrete tiltag i landbruget på baggrund af klimarådets og andre eksperters anbefalinger og
han har lavet nu står vi over for en valgkamp kan ministeren så ikke sige hvor det er han synes der skal skrues op eller sige om han støtter de tre
vi kan sagtens glæde os over alt det vi har gjort
bare nødt til også at erkende
vi kommer jo ikke til at løse problemerne med det vi har gjort
skrive i en vedtagelsestekst eller regeringspartierne
vi ikke i tirsdags kunne stemme om den klimalov som
som tør lægge hånden på kogepladen tør binde sig
ambitiøse reduktioner i alle sektorer det undrer mig at regeringspartierne og ministeren ikke synes at vi skulle have stemt det hjem i tirsdags
bekymringen for nogle af de nedslidte på vores arbejdsmarked
at med de aftaler der er indgået har vi ligesom taget hånd
dahl mener at der er brug for andre muligheder for at trække sig fra arbejdsmarkedet
blive passet bedre på på arbejdsmarkedet men for at trække sig fra arbejdsmarkedet tidligere eller der er taget hånd om den del
er jo en pose blandede bolsjer og en udmøntning af en aftale som
blev lavet inden folketingsvalget og dermed også inden regeringsskiftet
en bred kreds af partier som selvfølgelig også efter valget ønsker at omsætte den aftale til til virkelighed det vigtigste set med
have flere til at vælge en erhvervsuddannelse
man skal hæfte sig ved som et udtryk for en bevægelse i en retning som vi i socialdemokratiet støtter op om
som jeg ved at vi vil arbejde for at
med regeringsmagten det første er at vi skal sikre tilgængelighed af uddannelser i hele landet det element
at man kan udbyde erhvervsfaglige grundforløb på nogle af de institutioner der ligger ude i landet men som ikke er erhvervsskoler
for eksempel på et gymnasium
kan udbyde en grunduddannelse så det ikke er det at der er langt til
vigtigt at sige at når man giver den her mulighed
i stand til at gøre det kvalificeret altså om det er en høj nok kvalitet det er jo baggrunden for
og af høj kvalitet derude det andet element som jeg synes er
det første her var at sikre uddannelser bredt forankret
bliver straffet økonomisk for at lade den unge
noget som passer bedre så det synes vi også er et positivt element så
ting i forslaget som eksempelvis at oldtidskundskab ikke kun skal være på de offentlige stx gymnasier men også på de private og på den måde er der en række ting hvor man sidestiller og det støtter vi selvfølgelig op om der vil være en evaluering
en erhvervsuddannelse altså om det
tak til en lang række partier og til den tidligere regering som jo satte det her i søen nu glæder vi os til at
rent faktisk også er med til at sikre at vi i fremtiden har uddannet faglært arbejdskraft så
modelberegningen
vi sikrer at dem der bidrager
får det rigtige det er det lovforslaget i al sin enkelhed eller komplicerede tekniskhed
handler i bund og grund om
vi får blandede skoler at vi møder hinanden på tværs at vi går
at der faktisk kan skabes rigtig gode gymnasier også med blandede elevsammensætninger men i den situation hvor elevsammensætningen om man så må sige
giver det en selvforstærkende effekt og så ender vi i en situation hvor vi splitter gymnasierne
at der bliver forskellige gymnasier til forskellige grupper af borgere og jeg mener
fra den tidligere regerings side faktisk
på nogle ting som man skulle have handlet på der var lokale fordelingsudvalg der var steder hvor
lavet en lokal model som ministeren ikke
gav mulighed for at gøre til virkelighed og det mener jeg i virkeligheden har skubbet nogle
at der er nogle politikere med et overordnet ansvar som går ind i sagen og sikrer at der bliver taget et hensyn til helheden så det her handler om at sikre blandede gymnasier også på en bedre måde end det vi har set de sidste par år og det handler om at undgå
hvordan vi sikrer at gymnasierne fremadrettet afspejler det samfund
vi mødes på tværs af sociale etniske kulturelle og alle mulige andre baggrunde og lærer hinanden at kende i skolen ud over
i min ordførertale at der er et hensyn til den unges ønske om at komme på et bestemt gymnasie
er et hensyn til helheden til sektoren
de to hensyn skal jo vejes op imod hinanden
virker som om venstre var mere opmærksomme på balancen i forhold til helheden og i forhold til den blandede elevsammensætning end den
undervisningsminister der var fra liberal alliance
men vi mener at der skal findes en balance mellem at den unge ønsker at gå på
at vi sikrer mod en udvikling hvor det om man så må sige bliver selvforstærkende når vi får polariseringen og opsplitning af gymnasierne det er den balance
har forpligtet hinanden på at prøve
det der desværre sker er at hvis udviklingen om man så må sige går for langt bliver det en selvforstærkende polariserende effekt
blev valgt af mange forskellige grupper i aarhus fordi det faktisk havde en mangfoldighed
et gymnasie der tilbød mange forskellige ting og der var ikke nogen selvforstærkende polarisering på det tidspunkt det er noget der er kommet
minister fra spørgerens
om hvordan man kunne indrette det mere hensigtsmæssigt der sagde ministeren det eneste der tæller er de unges frie valg jeg mener faktisk at det har betydet at vi har set en selvforstærkende effekt
eksempelvis langkaer gymnasium som har gjort at det er kommet ud af balance og det er uhensigtsmæssigt og nej vi skal ikke afskaffe det frie valg men vi skal
mig bekendt har de løsninger man hidtil har foreslået i de lokale fordelingsudvalg jo ikke ført til at de unge mennesker føler at de ingen indflydelse har på deres skolevalg eller deres fremtid derfor synes