syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
tenderer symbolpolitik en øget straf for skatteunddragelse rejser et principielt spørgsmål om strafniveauet for tilsvarende grove økonomiske forbrydelser
skal fastholdes desuden
jo ganske tvivlsomt om det vil have en reel effekt problemet
det er om det kan bevises hvad den strafbare handling er og den væsentligste metode til at bekæmpe skattely er at arbejde for at sikre
effektiv udveksling af oplysninger mellem landene informationsudveksling er afgørende element for effektivt
skattesnyd og eventuelt gøre et rådgiveransvar gældende og det er det jeg og regeringen ønsker at arbejde for
skal det som nævnt ske internationalt med afsløringerne fra panama er debatten om brug af skattely
højaktuel det skal udnyttes
om tiltag der presser skattelylandene maksimalt
det er danmark der er problemet i den debat men nok nogle andre lande
at panama nu har tilsluttet sig den globale aftale om automatisk udveksling af oplysninger det må siges at være et skridt i den rigtige retning og det viser at internationalt pres og fokus på et skattelyland har en
jeg hører faktisk ikke det som liberal alliances ordfører kom med som udtryk for at liberal alliance ønsker
legitimere skatteunddragelse eller noget som helst andet man maner bare i lidt større grad til besindighed
at finde ud af hvad der er i panamapapirerne før man
den tilkendegivelse vil jeg også komme med nemlig at når vi nu har noget mere viden og det har vi når finanstilsynets redegørelse foreligger så vil være nogle politiske drøftelser
og vækstministerens områder
sagt fordi vi har en fælles dagsorden
at tilføre skat flere ressourcer jeg siger bare i al stilfærdighed at et af de områder der faktisk har været opprioriteret som følge af en aktiv politisk beslutning under den tidligere regering er skattelyområdet og derfor er der
en og tyve årsværk i øjeblikket i skat og arbejder med skattely det er de mennesker der blandt andet har kig på de panamapapirer der er blevet offentliggjort derfor er spørgsmålet jo er der på nuværende tidspunkt behov for at tilføre yderligere ressourcer
ved noget mere om hvad der er i panamapapirerne og hvad der i øvrigt er inden for for området der er
men jeg maner også til en smule besindighed måske skulle
det kontrolprojekt der er og i øvrigt er blevet opnormeret køre og så tage den diskussion når vi har
ressourcer ikke slår til det skat fortæller mig er at man mener man er vel rustet blandt andet som følge af den her ekstra saltvandsindsprøjtning under den tidligere regering til at håndtere situationen så er der spørgsmålet om hvad vi gør
i det danske folketing men at vi løser det her internationale udenrigsproblem via internationalt samarbejde og via udenrigspolitikken
regeringen presse på for det og der er svaret ja det vil vi nu er det ikke mig som skatteminister der hopper på bordet
det kommer sig af at den konstruktion vi har i danmark hvor man har en skatteminister ikke
og derfor er det i regi af finansministeren nogle her ting foregår og
i regi af erhvervs og vækstministeren men det ændrer ikke på at regeringen aktivt støtter kommissionens indsats over for skattely
som kommissionen er kommet med så handler det om
at forslaget ikke går videre end nødvendigt således at der ikke offentliggøres forretningsfølsomme oplysninger således at flertallet af
som betaler den skat de skal ikke pålægges unødige byrder til skade for konkurrenceevnen
vi har svaret og så svar til herre rune lund at vi er gået
man i eu får lavet en definition af hvad skattely i virkeligheden er og der er regeringens udgangspunkt at det er vigtigere at få lavet en definition
om hvad definitionen skal være men men der er det ikke danmark
og land for land rapportering der har vi bare det udgangspunkt at de regler er nogle der lige er trådt i kraft og skulle vi ikke starte med at lade de regler træde i kraft og få dem implementeret inden man straks farer til
helt af sig selv når man har et system der fungerer med en grænse på syv
døren åben for jeg ønsker at de her ting skal frem jeg forstår ikke
de mennesker og den griskhed der ligger bag ved at man ikke vil betale sin skat i danmark men forsøger med alle mulige julelege
ligger bag og jeg forstår ikke de banker og rådgivere som hjælper
det og opererer i den her gråzone jeg kan slet ikke se formålet med det og jeg tager såvel personligt som som skatteminister afstand fra det derfor
undersøgt til bunds og få ageret på det jeg tror bare
der er problemet er vores nationale lovgivning den er rigtig god
har gjort ret meget det kan måske være håndhævelsen af den og de kompetencer der er til rådighed
det må så være de ansvarlige myndigheder i første omgang finanstilsynet og
det er et problem i eu at der ikke hidtil har været enighed
vi finder en definition hurtigt
om at finde en definition for vi skal finde en definition og
det er en række andre lande i eu
der hvor man tjener pengene det er uanset om man er borger
udtryk for altså at man
at se på om man kunne sænke grænsen men jeg har bare også det udgangspunkt at nu har vi jo vedtaget de her regler
euro så måske vi skulle starte med at lade det virke
den letteste vej at komme i mål med det både spørgeren
at man skal kunne straffes som rådgiver hvis man rådgiver
om ulovlig skatteunddragelse det kan man allerede i dag og straffen er faktisk
kan vi udveksle oplysninger i større omfang landene imellem det er også et af forslagene og det ser vi også positivt på kan vi lave et stærkere myndighedssamarbejde bestemt
regeringen arbejder med
helt superkonkrete forslag
også en ret klar retspraksis fra højesteret som imødekommer det
efterspørges i forhold til dobbeltbeskatningsaftaler
dobbeltbeskatningsaftaler med nulskatjurisdiktioner det vil sige de lande man nok kan forvente kommer på sådan en sortliste fra fra eu og det er fordi vi er duksen i eu og
kontakt mellem kunder og en skattepligtig borger der benytter sin private bil til taxi ogeller fragtkørsel med det
deleøkonomien rummer gode muligheder for vækst
der er altid et men og i forhold til det her beslutningsforslag og den pågældende virksomhed som er omtalt
men de mange nye spændende muligheder som deleøkonomien giver lejere og udlejere får med rette flere til at sætte spørgsmålstegn ved om vores skattesystem er gearet til at klare udfordringerne vi
den deleøkonomiske tankegang vi skal i stedet finde løsninger der sikrer at det er nemt at betale den skat man skal når man benytter sig af deleøkonomiens mange muligheder skat har i
seksten altså i år påbegyndt et analyseprojekt der skal give skat et et mere indgående kendskab til deleøkonomi
skal også ses på hvordan skat kan udøve kontrol på området og om der er behov for at ændre lovgivningen derudover er der nedsat en tværministeriel arbejdsgruppe som skal se nærmere på vækstpotentialet i deleøkonomien ud fra en betragtning om at vi gerne
herunder hvordan de eksisterende brancher for eksempel hotelbranchen transportbranchen osv kan få gavn af deleøkonomiske koncepter
man i øvrigt kan få en lige konkurrence når resultaterne af skats analyseprojekt og resultaterne af analysearbejdet fra den
skal både muligheder og behov for en ændring af reglerne i i forhold til de deleøkonomiske tjenester
jeg vil gerne benytte lejligheden til at gentage det tilsagn jeg gav ved behandlingen af b to og firs nemlig at jeg ønsker at drøfte resultatet af skats analyseprojekt og eventuelle muligheder og behov for at ændre reglerne i
deleøkonomiske tjenester med folketingets partier jeg forventer at skats analyseprojekt afsluttes i midten af
men der vil ske en foreløbig afrapportering i efteråret og seksten med henblik på at jeg kan indkalde folketingets partier til en
selskaber der hverken er hjemmehørende eller har fast driftssted her i landet det betyder at en eventuel dansk indberetningspligt ikke kan håndhæves over for disse selskaber jeg gentager det betyder at en eventuel dansk indberetningspligt ikke kan håndhæves
at blive omfattet af en eventuel indberetningspligt at der er tale om fysiske eller juridiske personer der er hjemmehørende her i landet
som driver virksomhed fra et fast driftssted her i landet sker formidlingen således gennem et selskab der hverken er hjemmehørende eller har fast driftssted her i landet kan der anføres nok så mange indberetningspligter
vil være omfattet heraf flere af de populære deletjenester er som sagt udenlandske hvorfor en dansk indberetningspligt ikke
at den person der benytter sin private bil
samtidig fradrag for de udgifter der er forbundet
afslutning understrege at der er et klart behov det anerkender jeg
at følge udviklingen på området og jeg vil
jeg og regeringen kommer til at se nærmere på i den kommende tid
som nævnt har skat påbegyndt et analyseprojekt
se nærmere på området resultatet af det arbejde herunder den fortsatte
branchen kan være med til at afdække muligheder og behov for nye tiltag på området der samlet set kan bidrage til at sikre at branchen fortsat kan vokse i danmark mens der
vokser skatte og afgiftsgrundlaget også tilsvarende og det må være i både de pågældende firmaers
når det endnu er uklart om en sådan indberetningspligt vil være meningsfuld
efter regeringens opfattelse derfor ønsker jeg i første omgang at gå
her arbejde sat i gang som kan danne baggrund for en grundig politisk drøftelse i efteråret om nogle af de problemstillinger som enhedslisten rejser nemlig at det tilsyneladende ikke er alle de her deleøkonomitjenester som betaler den skat de skal
at det kan ske så hvis der er givet
herre henning hyllested stiller et skriftligt spørgsmål
i forbindelse med behandlingen af beslutningsforslaget så kan vi få et svar fra skat som den ansvarlige myndighed men
at tilskynde til frivillig indberetning
men herre henning hyllested er velkommen til at spørge jeg tror ikke
der kan være problemer med en indberetning jeg
skattevæsenet vil bestræbe sig på at
problemer hurtigst muligt en af udfordringerne være at man ikke bare kan sende en masse tal ind
de skal knyttes op på cpr numre eller cvr registeret eller andre ting
at der bliver betalt den skat man man skal én vej kan være den frivillige indberetning og det har jeg opfordret en række af de her deleøkonomiselskaber til
på møder i skatteministeriet og jeg har forstået at der er en dialog mellem en række af de her selskaber og og skat så kan der være nogle tekniske udfordringer som man skal
herre henning hyllested gerne vil have en nærmere redegørelse for det
jeg gerne give det politiske tilsagn at jeg arbejder for at den frivillige indberetning kan ske så hurtigt som muligt
det har jeg så sandelig også en forventning om
det sidste men hvis vi skal gøre det klogt og intelligent tror jeg vi skal vente til de drøftelser der kommer til at være på den anden side af sommerferien når vi har et godt fagligt
man efterlades med det indtryk at så er problemet løst det er det bare ikke
glad for automatisk indberetning det er noget af det der gør at rigtig mange danskere betaler den skat de skal fordi alt bliver indberettet elektronisk
også fortsætte med vi er bare udfordret når der er tale om selskaber som ikke er fysisk hjemmehørende
kræver at vi kommer til at tænke os lidt om og det gør vi så fra nu af og frem til efteråret
der så et bundfradrag eller noget andet det kender man fra sommerhusområdet hvor det har været effektivt til
nogle yderst relevante spørgsmål som
og finde nogle gode svar på og de svar har jeg ikke
i danmark og betaler skat i danmark og jeg tror at uber har ikke
en udviklingsafdeling så så der er forbindelser men men pointen er også
debattere selve processen i folketinget de tre partier ønsker med beslutningsforslaget at pålægge regeringen at give folketinget og offentligheden indblik i forhandlinger om indgåelse af dobbeltbeskatningsoverenskomster inddragelsen skal
under et forhandlingsforløb formålet er blandt andet at give offentligheden mulighed for at komme med bidrag til forhandlingerne
har der tidligere været den praksis at der ikke blev givet oplysninger om igangværende eller påtænkte forhandlinger om dobbeltbeskatningsoverenskomster ved modtagelsen af forhandlingsanmodningerne er de dog blevet sendt i høring hos en række erhvervsorganisationer
i begyndelsen af to tusind og seksten har etableret en særlig dobbeltbeskatningstaskforce
fremsættelse
der er tale om et samarbejdsforum mellem skatteministeriet og udvalgte erhvervsorganisationer
en sammensat styrke der arbejder frem mod et fælles mål
nogle der skulle ønske at få det uddybet men den her samlede styrke er altså et tiltag der skal sikre input også uden for skatteministeriets huse
kvalificere beslutningsgrundlaget i forhold til hvilke lande det er relevant at have en dobbeltbeskatningsoverenskomst med altså en
og hvilke aftaler der eventuelt bør genforhandles formålet med denne samlede styrke altså skatteministeriet og erhvervsliv i fællesskab er kort og godt
det skal være et forum for udveksling af ønsker og
og synspunkter dermed ikke sagt
andre aktører der kan bidrage med relevante input
åben over for tanken om en dialog med relevante interesseorganisationer om indgåelse af dboer set i et udviklingsperspektiv og jeg har faktisk allerede haft et par møder med med nogle af de udviklingsorganisationer som har haft en åbenlys dagsorden
på området blandt andet mellemfolkeligt samvirke og ibis forhandlinger om indgåelse af dobbeltbeskatningsoverenskomster varetages af skatteministeriet på vegne af den til enhver tid siddende
for at tingene kan foregå i fortrolighed
samme gør sig gældende når der er tale om dobbeltbeskatningsoverenskomster
sammenligne med at finanslovsforhandlingerne
bag lukkede døre i danmark forhandlingerne om kommunernes økonomi foregår bag lukkede døre forhandlinger om lønforhold i private virksomheder foregår bag lukkede døre og sådan er åbne og lukkede forhandlinger når der er god grund
det har skatteudvalget så ikke givet udtryk for at man ønskede men jeg vil godt sige her i dag at det jo er et tilsagn jeg gav i efteråret og
i intentionerne bag beslutningsforslaget nemlig en større åbenhed i
også allerede taget initiativ til at indføre større åbenhed jævnfør den tidligere omtalte fælles indsatsstyrke med erhvervslivet
den derudover liggende dialog med relevante udviklingsorganisationer jeg er imidlertid ikke enig med forslagsstillerne når det kommer til omfanget af åbenhed en forhandling af
af gensidig fortrolighed og diskretion parterne imellem
også betydning at modparten har en klar opfattelse af at der foreligger et forhandlingsmandat
er inddraget i de verserende forhandlinger i hvert fald ikke når det kommer
også værd at huske på at en dobbeltbeskatningsoverenskomst er udtryk for et kompromis hvor der opnås enighed på baggrund af udspillet fra hvert af de deltagende lande det afgørende er
bare at udviklingslandet vælger at sige så vil vi ikke lave nogen dobbeltbeskatningsoverenskomst
ønsker den genforhandlet så jeg abonnerer ikke
forstår godt det herre rené gade er inde på
i øvrigt generelt også ønsket om åbenhed
man erkende at nogle forhandlinger foregår bedst
mulighed for at få indblik i resultatet og
hundrede procent transparens på det her område og jeg har heller ikke set at det
at på det område ønsker vi i regeringen ikke at gå så langt som alternativet sf og enhedslisten
papirerne at de har ikke eksperterne og ikke kan forhandle
set af den opfattelse og det er også det svar jeg får når jeg spørger i skatteministeriet at man er fuldt ud fagligt kvalificeret i udviklingslandene til at forhandle de
og man har nogle meget dygtige folk til at sidde på den opgave også fordi få stor betydning for
foregår bag lukkede døre og så kan man altid diskutere
ville få en bedre finanslovsproces af at alle
har lavet særlige fordele for at tiltrække udenlandske virksomheder hvor man
for at lokke virksomheder til som jeg forstår udviklingslandene
gerne tiltrække virksomheder de vil meget gerne tiltrække danske virksomheder for danske virksomheder opfører sig ordentligt og det er jo derfor vi skal lave de
vækst og udvikling til gavn for udviklingslandene såvel som for
godt være afspejlet i dobbeltbeskatningsaftalerne uden at det nødvendigvis fører til
bliver indgået en dobbeltbeskatningsaftale før begge parter er enige og det giver altså ret meget
forhandlingerne med udviklingslande anvende fns
konsekvensanalyser i forbindelse med forhandlinger om dobbeltbeskatningsoverenskomster
og endelig skal der løbende gennemføres evalueringer af indgåelse
en opfattelse af at udviklingslandene befinder sig i en situation hvor de har behov for et helt særligt værn hvis
nogle år tilbage og ikke noget man
grundlag synes jeg ligger lidt til grund for beslutningsforslaget
risiko for dobbeltbeskatning altså formålet med at lave en dobbeltbeskatningsaftale er
bør ikke have bedre vilkår end de danske
mens udlandet
at de alligevel kan beskatte efter nationale regler som de finder bedst derimod er vi parate til at acceptere konsistente forudsigelige værnsregler også selv om disse ikke svarer til anbefalingerne
forhandlingspolitik gælder generelt også
udviklingslandene det er dog væsentligt at erindre at der netop er tale om
sigtelinjer en eventuel enighed vil
når udgangspunkterne for landene er meget forskellige hvilket typisk vil være tilfældet i
det er derfor korrekt at danmark anvender en model for indgåelse af dobbeltbeskatningsoverenskomster der har sit udspring i
er imidlertid ikke det samme som at der ikke skeles til at forhandlingspartneren er et udviklingsland
anvender ganske rigtigt ikke fns modeloverenskomst som basis ved forhandlinger med udviklingslande men danmarks aftaler med
udviklingslandene vil alt andet lige indeholde flere elementer fra fns modeloverenskomst aftaler med udviklingslande vil således typisk indeholde en større grad af kildebeskatning
hvorved danske virksomheder med aktivitet i udviklingslandene i større udstrækning bliver skattepligtige der altså i
udviklingslandene efter min opfattelse er der tale om en klar undervurdering af udviklingslandene når det antydes at de indgår dobbeltbeskatningsoverenskomster fordi de føler sig presset
helt ærligt ikke enig
direkte eller indirekte i forbindelse med forhandlinger
gør det men det er ikke den danske forhandlingsposition sandheden er at udviklingslandene i stort omfang har kvalificerede medarbejdere der fuldt ud er i stand til at varetage
det færdige resultat udspringer
et kompromis mellem de udkast til overenskomst som hver part har fremlagt
et resultat af en forhandling mellem to parter
ikke i enhver henseende er sammenfaldende
forhandling begge parter skal være enige dobbeltbeskatningsoverenskomster handler om at få koordineret skattesystemer der er forskellige og få dem til at spille sammen på den bedst mulige måde hvis man ikke gør det risikerer man
at noget bliver beskattet to gange det er der ikke nogen der har interesse i dobbeltbeskatningsoverenskomster handler ikke om at give udviklingsbistand det tror
slå fast vi fører ikke udviklingspolitik gennem dobbeltbeskatningsoverenskomsterne udviklingspolitikken føres andre steder og med de midler der er til rådighed der
været inde på men det er ikke der hvor danmark fører sin primære bistandspolitik et prioriteret område i den forbindelse er hjælp til udviklingslandene
noget jeg som skatteminister
i endnu større omfang end vi gør i dag altså bidrage til at udviklingslandene får opbygget deres egne skattesystemer som det fremgår
for langt de flestes vedkommende faktisk i stand til på dobbeltbeskatningsområdet at varetage deres egne interesser
godt pointere endnu en gang anvender ikke nogen forhandlingsteknik
forsøge at presse et land til at indgå en aftale som er til ulempe for det pågældende land
at danmark under et forhandlingsforløb skal bruge tid på
udarbejde en analyse af fordele og ulemper for begge parter ved den aftale man konkret sidder
et fornuftigt forslag at fremsætte
jeg tror har en anden forhandlingstaktik men men det
lidt at skyde gråspurve med kanoner hvis
udtryk i dansk sammenhæng med hensyn til efterfølgende evaluering af indgåede dobbeltbeskatningsoverenskomster kan man godt overveje det
har påpeget at holland har indledt en sådan evaluering af deres eksisterende overenskomster med
men jeg tror også vi skal tænke os lidt om
sammenligne os på det her dbo område de nationale danske skatteregler sikrer
er lidt anderledes med holland vi skal være sikre på
og der bør således ikke igangsættes et større arbejde før vi får undersøgt om
men på det punkt i beslutningsforslaget vil jeg godt imødekomme
fortsætte og jeg tror at sidst jeg havde møde med dem bad
dem kigger vi på konstruktivt men altså med
huske på at hvis et udviklingsland
på det her område nok er dem der opfører sig bedst
præmis om at udviklingslandene er nogle
tror at hvis vi gennemfører beslutningsforslaget
det medføre en spændetrøje
en dobbeltbeskatningsaftale hvor vi sagde
de gøre det via deres datterselskaber i tyskland holland eller et andet sted formålet med
dobbeltbeskatningsaftaler er at få placeret vækst og udvikling i begge
lande uanset om det
et u eller iland iland og
så den har vi opsagt og udviklingslandene kan
risikere at gøre nogle lande en bjørnetjeneste ved at give dem en
danske virksomheder skulle beskattes meget hårdere
et datterselskab i tyskland og investere ad den vej i
betragter begge parter som som ligevægtige
man skal forfølge det synspunkt som herre rune lund argumenterer for så skal i hvert fald ikke gøre det
direkte danske investeringer i de pågældende udviklingslande så skal man gøre det i i fællesskab og så er det jo en diskussion som kan være relevant at rejse
om man i større omfang skulle lade sig inspirere
var vi vil hellere have have dansk handel og danske investeringer end vi vil have dansk bistand
dansk folkeparti ønsker med det her beslutningsforslag at pålægge regeringen at forhøje bundfradraget for udlejning af fritidsboliger fra
som det er i dag til tredivetusind kroner med virkning fra den første januar to tusind og sytten begrundelsen for forslaget er at der i to tusind og seksten vil være mangel på udlejningssommerhuse
fremsatte den daværende vk regering et lovforslag om at indføre en obligatorisk indberetningsordning for sommerhusudlejning kombineret med et forhøjet bundfradrag når et sommerhus udlejedes gennem et bureau forslaget blev vedtaget
blev bundgrænsen for udlejning forhøjet fra
lovforslaget blev vurderet til at være provenuneutralt idet merprovenuet ved en obligatorisk indberetningspligt opvejede det mindre provenu som kom ind ved det forhøjede bundfradrag for
lidt mere pædagogisk når man
som følge af at noget der før blev udlejet sort og ikke blev indberettet til skattevæsenet nu bliver indberettet gennem den her
indberetningspligt det giver nogle penge
man altså at de to modsatrettede bevægelser endte i et stort rundt nul
ændringen har medført en vækst i antallet af sommerhuse der udlejes gennem et bureau ligesom der i dag udlejes flere sommerhuse samlet set end tidligere det har skabt en forøgelse af omsætningen i de
en yderligere forhøjelse af bundfradraget for sommerhuse der udlejes gennem
dog desværre umiddelbart indebære et mindre provenu og det skyldes at den obligatoriske indberetning jo allerede er indført altså
isoleret forhøjelse af fradraget vurderes derfor ikke
medføre en forbedring af kontrolmulighederne og det kræver
selv om vi i regeringen
der findes noget finansiering
det er regeringens holdning og og mening og sigtelinje at alle skattelettelser naturligvis skal være
derfor efter regeringens opfattelse ikke grundlag for på nuværende tidspunkt at give yderligere
skattelettelser som der her lægges op til til
og anerkender den argumentation der ligger bag det
vurderer at efterspørgslen på sommerhuse
større end udbuddet af sommerhuse
fald for udlejerne og det tyder på at det overordnet set går godt i branchen og det vil i sig selv være en tilskyndelse til at udleje sommerhuse til turister
bliver mere attraktivt selv om man skal betale skat
sommerhusudlejningen qua det bliver billigere
lejer at komme derhen hvor sommerhuset ligger
regeringen vil derfor arbejde for at sikre gode rammebetingelser for sektoren under
vigtigt skridt på vejen er den aftale om vækst og udvikling i hele danmark som vi for nylig har indgået blandt andet med dansk folkeparti
det her forslag selv om vi finder det sympatisk
at rejse i en kommende finanslovsforhandling og hvis man så enten kan komme med finansieringen eller kan pege på finansieringselementer
vi synes det giver meget god mening men vi kan
indberetning tvunget eller frivilligt
tror det letteste er at gøre det frivilligt så vil der komme et større bundfradrag
også der er flere der vil leje deres sommerhus ud
samme som at der er dynamiske effekter ved at lette topskatten og de dynamiske
de tidligere skattereformer end de eventuelt
de fremtidige fordi vi stille og roligt har hævet grænsen så så færre og færre bliver omfattet
af topskatten
man hele tiden har regnet på det er så det der fører til det faktum
også ligger til grund i beslutningsforslaget og det anerkender vi det giver så flere indtægter det er ti million
det kan da godt være den beregning ikke er præcis og rigtig den kan man udfordre og vi går gerne i dialog i skatteministeriet med med interessenter også feriehusudlejningsforeningen men jeg tror ikke man kan forestille sig
ikke man kommer frem til at det har en selvfinansieringsgrad på hundrede procent jeg ville
ønske det men det tror jeg desværre ikke men selvfølgelig vil vi gerne
brancheforeninger som mener at det
her ikke koster penge men giver penge i statskassen så må vi finde
beslutningsforslaget er ifølge forslagsstillerne at skabe incitament til at beskytte og tage hensyn til
at slå fast at regeringen er enig i at der skal gøres en indsats for at styrke biodiversiteten
vores regeringsgrundlag og i den kommende naturpakke vil der naturligvis også indgå initiativer der skal bidrage til
men det ligger ikke hos mig som skatteminister og det tror jeg at man skal være glad for
har vi forstand på en række andre ting blandt andet skatte
er der igangsat en række andre initiativer der skal bidrage til at styrke naturen og biodiversiteten for eksempel
for en måneds tid siden natura to tusind planerne der over de
sikrer en målrettet naturindsats i de særlig værdifulde natura to tusind områder
en indsats der er budgetteret til
ikke enige i at det skal ske ved at subsidiere lodsejerne via skattereglerne understøtte
alternativet før at man som udgangspunkt er mest interesseret i at give skattelettelser
§ tre områderne efter reglerne i vurderingsloven skal
grundværdien ansættes som værdien af grunden i ubebygget stand ud fra en forudsætning om at grunden anvendes til det formål der giver det bedste økonomiske resultat
godt for vores samfund det er sådan et grundlæggende princip der
rigere og rigere ved fastsættelsen af grundværdien af for
skov udlagt til biodiversitetsformål skal der tages hensyn til at arealernes tilstand ikke må ændres og en fritagelse af jordbeskatning for
udlagt til biodiversitetsformål vil indebære at lejerne reelt opnår et
til naturpleje og naturgenopretning forslaget vil derfor også medføre et mindre provenu altså en mindre indtægt til staten
og forslaget skønnes at medføre et umiddelbart mindre provenu i størrelsesordenen
provenutabet blive større da forslaget jo altså giver et incitament til at flere arealer udlægges til biodiversitet
endnu bedre forretning end i dag at udlægge sit areal til biodiversitet det har altså
mindre indtægt til til statskassen og til samfundet
vil støtte sundhedssektoren ældreområdet eller noget tredje skønnet er dog skal
med et skøn men vi kommer ikke udenom at forslaget må forventes at koste et større
synes at alternativet er et frisk pust i folketinget og jeg synes
interessante ting på dagsordenen
at sige at jeg synes det er lidt for let at fremsætte et beslutningsforslag uden at pege på hvor pengene skal komme fra og
godt opfordre alternativet til også at redegøre for hvordan man
er udtryk for drilleri eller andet det er udtryk for at jeg synes det er vigtigt at vi
debatterne fører til noget og ikke blot er
jeg godt vende tilbage til hvor jeg startede og det er og det må jeg kvittere
centralt element i den naturpakke der
vi er altså uenige i at
man skal finanisere det men det er jo ikke alle debatter der
noget mere tid end det der er til rådighed med den debatform vi har
behandle et beslutningsforslag i udvalgene og en række parlamentariske
også gerne op til en drøftelse i samråd og andet i i skatteudvalget men på det foreliggende grundlag
og det er der ikke finansiering til og selv hvis der
i mål med det vi så i øvrigt er enige med alternativet om nemlig
i forbindelse med finansloven for to tusind og sytten forslagsstillerne foreslår at finansiere initiativet med at genindføre sodavandsafgiften man kan
sige at de tre partier tager lidt hul på eventuelle drøftelser om finansloven for sytten på et lidt tidligt tidspunkt det skal
og behandlet i næste folketingssamling
gerne indlede med at pointere at jeg er enig med forslagsstillerne i at det er afgørende at skat har de fornødne rammer og rammevilkår til at drive og videreudvikle et effektivt
regeringen tager derfor også løbende bestik af skats bevillinger
opgaveportefølje og kigger på om der er sammenhæng mellem de opgaver skat kan løse og de rammer og ressourcer man har til rådighed
af den balance er også baggrunden for at der løbende faktisk i min tid som skatteminister er tilført
yderligere betydelige ressourcer til skat i forbindelse med løsning af centrale opgaver som udvikling og implementering af et nyt ejendomsvurderingssystem og et nyt inddrivelsessystem
til at sige at jeg ønsker som skatteminister og det ønsker regeringen
at finansieringen skal være holdbar
og regeringens opfattelse er tilfældet med den finansieringskilde som de tre partier peger på nemlig
sodavandsafgiften en genindførelse af sodavandsafgiften som jo ellers blev afskaffet under den tidligere regering med støtte af blandt
vi ved at en genindførelse vil øge grænsehandelen
vil forringe vilkårene for danske producenter
yderligere argument og jeg ved godt at det er et argument som
betyder så meget for enhedslisten alternativet og sf men det betyder meget for regeringen
nogle af de partier der sad i den tidligere regering det var
et princip de håndhævede ved forskellige lejligheder nemlig at at der er et skattestop og forslaget bryder jo altså med skattestoppet der er fastlagt for at skabe økonomisk tryghed og stabilitet
for borgere i det her land som sagt
og derfor undersøger regeringen løbende om skat har behov for tilførsel af yderligere ressourcer der er ikke nogen tvivl om det vil jeg også godt åbent og ærligt sige
relevant at diskutere om man kan styrke centrale funktioner i skattevæsenet jeg har også som skatteminister fået en opgave med
problemer der er opstået nogle for mange år siden da da mit parti var i regering
en væsentlig del af min tid går med
af de driftsmæssige udfordringer og det kommer til at føre til
også et ønske i folketinget omkring på en række politiske områder skattely og andet det der gælder er jo at man skal finde
folketingets dagsorden på et senere tidspunkt
arbejdskraft i i danmark og andre eu lande så grundlæggende en en fornuftig opgave men hvor der
og der er det afgørende for regeringen at finansieringen er er fornuftig
sodavandsafgiften men det er et emne som
givetvis også kommer til at være i forbindelse med en kommende finanslov hvor man skal finde ud af
det kan jeg af gode grunde ikke komme nærmere ind på al den stund
side af sommerferien men med den argumentation og på den baggrund altså en anerkendelse af præmissen
enige om i folketinget at det vi lægger til grund er de økonomiske beregninger der er
i regi af embedsmændene på slotsholmen det er skatteministeriet og det er finansministeriet og der kan man ikke lave
tidligere regering nødt til at forholde sig til og det bliver jeg som skatteminister også nødt til
er tilført yderligere midler til skat her i i to tusind og femten og to tusind og seksten det vil sige at de rammer man kan se i finansloven jo
længere er retvisende fordi der er kommet merbevillinger blandt andet med enhedslistens støtte i i finansudvalget så der er kommet flere penge til skat både
peget på og som jeg tidligere har svaret herre rune lund
en til hundrede eller en til tusind eller en til titusind kan gøre det samme indgår gerne i dialog med
vores finanslov men den tidligere regerings finanslov og den tidligere regering var støttet af sf i
været bred tilslutning til har tilført tre hundrede og tretten million kroner ud over den fastsatte bevilling på
bevillinger til skat med henblik på at investere i skat som er
kvittere for at sf jo også vedkender sig sit ansvar man
her problemer men vi skal finde en finansieringskilde
der er det der rammefald er det et udtryk for at der ikke politisk er besluttet hvad man skal gøre
jeg tror ikke at det kommer til at være realistisk rammefald når man ser
finde finansiering til de forskellige ting
eksempel den samme kreds der står bag den her aftale
men vi anerkender også lige skal finde dem i forbindelse med med finansloven
det er nogle partier som efter min opfattelse tager de her problemer dybt dybt alvorligt og også er villige til at påtage sig et ansvar så vi får den drøftelse det vil jeg godt give tilsagn om men jeg kan ikke
der er mange forskellige muligheder er slet ikke fordi jeg vil gå ind i i det rum men jeg siger bare at jeg synes det er lidt snævert kun at se på at det handler om at om at fjerne et rammefald og ansætte x antal medarbejdere det forsimpler
oplever at herre rené gade gør det men men
derfor ønsker jeg
i den her forståelseskreds om skat ud af krisen hvordan vi får løst den opgave jeg vil
så man bliver nødt til at anerkende at det her også er rimelig komplekst
jeg anerkender i hvert fald at det ikke kun handler om ressourcer
medarbejderne det handler om at have de rette it systemer så
ikke kun ressourcer og rammefald
som jeg har noteret det i hvert fald at der fortsat tilsyneladende er
mere end halvdelen af vores bnp i danmark og dermed er handel med andre nationer jo helt nødvendigt for vores lands velstand og jobskabelse nu og også
nogle vil måske sige under angreb og andre vil sige udfordret problematiseret
er sådan at en og tredive millioner jobs i eu er direkte er afhængige af samhandel med andre lande uden for eu og det gælder et meget stort antal jobs i danmark og
ikke regeringens opfattelse at det gavner de jobs og den fremtidige jobskabelse hvis vi rejser barrierer for handel fremadrettet tværtimod
svaret på det er at regeringen har forelagt ceta for folketingets europaudvalg en række gange jeg
blevet oplyst siden to tusind og ni hvor
har orienteret om forhandlingsdirektiverne
kommissionen om påbegyndelse af forhandlingerne
kende det er desuden regeringens indtryk at der
aftalen med canada samt i øvrigt til at eu fortsat udvider sit netværk af frihandelsaftaler med med tredjelande det
og sagt vi har brug for en nærmere drøftelse af det her
så udvikler tingene sig og det er jo fair nok men
regeringens opfattelse at aftalen medfører
beskyttelsesniveau i danmark og eu tværtimod handler ceta netop om
grundlæggende udgangspunkt som fru christina egelund også var inde på nemlig at canada jo ikke
til størst bekymring om om miljømæssige hensyn eller arbejdstagermæssige hensyn der er andre lande hvor den bekymring kan være mere velbegrundet
det her med en midlertidig anvendelse og om det er noget helt nyt
beslutningsforslaget altså enhedslisten og alternativet og når nogle i dag jo her i salen
problematiserer det specifikke spørgsmål om midlertidig anvendelse
misforståelse hvis man mener det er noget nyt
jo fair at kritisere det men det er ikke noget nyt midlertidig anvendelse er helt gængs
andre frihandelsaftaler eu har indgået og danmark via eu
inden den midlertidige anvendelse påbegyndes og
jan e jørgensen min partifælle var inde på det det
midlertidig anvendelse men at det bliver efterprøvet og det gør det blandt andet af eus medlemsstater der
så skal europa parlamentet godkende aftalen inden
det sikrer efter regeringens opfattelse i hvert fald en bred demokratisk opbakning til at bringe de dele i anvendelse
ikke bør afvente de ofte desværre langtrukne nationale ratifikationsprocesser
henvises til her men andre landes parlamenter hvor man har nogle noget mere
regeringen meddeler at man senere agter at indhente folketingets samtykke til ratifikation af ceta i
til grundlovens § nitten så skyldes det at aftalen både i folketinget og i offentligheden samt i andre eu lande særlig i den seneste tid har været genstand for
regeringsprærogativ som jeg også tror
politisk klogt at søge opbakning i folketingets europaudvalg eller
balance som rykker sig i takt med hvilke politiske signaler der bliver givet hvilke signaler der er fra offentligheden og hvilken international
men regeringen ønsker ikke at efterlade nogen tvivl om at folketinget
at der er tale om en stor og omfattende
er en aftale som får væsentlig betydning for danmark
væsentlig positiv betydning for jobskabelse og dansk eksport så ja det
lægges op til at det meste af aftalen sættes i midlertidig anvendelse og det skyldes at langt den overvejende del af aftalen falder under eus fælles handelspolitik dog vil visse dele undtages
det drejer sig om porteføljeinvesteringer samt investeringsbeskyttelse og tvistbilæggelse det var
strafferetlige foranstaltninger ved camcording som godt nok er et engelsk ord som vistnok hvis oversætte til dansk hvad reglerne
betyder at man som gæst
og så er der konsultationsmekanismen i skattespørgsmål endelig og det er så det
jeg regeringen tager jo hele tiden bestik af hvad folketinget ønsker
man er kun tvunget til at følge det et flertal ønsker men normalt tager regeringen og
til diskussionen om det her andet hvad folketingets partier giver udtryk for
den elafgift de skal betale afgørende for om de har en rentabel forretning
man tager en forlystelsespark det kunne være en jeg for nylig har besøgt
jo nogle hvor man bruger el og bruger ret meget el
og måske skal betale en
eller to million kroner mindre i elafgift betyder at der er en
som man kan reinvestere i parken og udvikle den forlystelsesforretning som man har og skabe vækst og arbejdspladser der er jeg helt enig med herre brian mikkelsen i at nogle af de
i mange år ligger uden for
de større byer selvfølgelig er der en stor en der ligger meget tæt
nogle der ligger rundtomkring i landet
afgiftsbesparelser der vil bidrage til at virksomhederne får forbedret deres rammebetingelser og nu kan bruge de her penge på
kan udvikle den forretning som man har
fald regeringens ønske at det er det der sker men ud over den del af lovforslaget som altså forbedrer rammebetingelserne for forlystelsesparker og kan skabe
men jo også gladere brugere af forlystelsesparker forstået på den måde
der kan være flere forlystelser at besøge
række ordførere som har uddybet nogle af de her ændringer så det vil jeg ikke gøre her i min
men jeg vil derimod takke for den gode og konstruktive debat og de udsagn der har lydt her fra
selvfølgelig meget gerne svare på de mere tekniske spørgsmål også
provenuberegninger og andet som helt relevant er
fru lisbeth bech poulsen fra socialistisk folkeparti
om opdeling af et lovforslag så imødekommer
udvalgsbehandlingen kunne nå til enighed om
indeholder lovforslaget også et forslag om at bopælskravet i forbindelse med pensionisters mulighed for at indefryse ejendomsskatter ophæves det gør vi fordi
det sikrer at reglerne er forenelige med altså i overensstemmelse med
og endelig foreslås det at regler for modtagelse af skattefrie udetillæg med videre og fuld skattepligt ved udstationering for den danske stat med videre fremover gælder generelt uafhængigt af statsborgerskab
bor i udlandet og har et sommerhus i danmark men ikke er skattepligtige
nu få mulighed for at indefryse teoretisk kan man
det er udlændinge der ejer fast ejendom i
i den situation men vi har jo
som folketingets partier og ordførerne her har rejst
bare som afslutning sige
rune lund fra enhedslisten
er problematisk at
mange forskellige ting ind i et lovforslag
ville alternativet måske være
halvtreds lovforslag måske flere lovforslag om året i stedet for de tyve til tredive
normalt er så det er faktisk af hensyn til at sikre en effektiv behandling i folketinget at vi vælger at gøre det på den måde gode forslag til hvordan man lovteknisk
lovforslag her i folketingssalen lytter jeg selvfølgelig meget gerne til men jeg mener egentlig at
sådan at man kan vælge og det står partierne fuldstændig frit for
at give udtryk for sin klare holdning
i betænkningen til lovforslaget
bør det være skriver
om en opdeling om man vælger det ene eller det andet må være op til til det enkelte parti men men vi kigger
en opdeling af det her lovforslag hvis man måtte ønske det men den anden mulighed foreligger og har været benyttet historisk og derfor kan den også bruges i forhold til til
område men med hensyn til at sikre en ordentlig og effektiv
forslaget om åbenhed ved tildeling af statsstøtte i eu som jo handler om at den statsstøtte eu landene giver
skal lægges åbent frem det gør vi i meget begrænset omfang i danmark hvor man i andre lande måske nogle af dem der ligger lidt mere sydpå gør
der kommer åbenhed og gennemsigtighed i det sikrer en mere lige konkurrence og det tror jeg er gavnligt for
et land som danmark som går langt for at sikre sig at vi overholder eus statsstøtteregler det vil så være tydeligt hvor langt
til kørsel med blokvogne i eu også en sag der har været diskuteret
den tidligere regering hvor vi nu endelig har fundet en løsning på det spørgsmål det tror jeg glæder nogle transportordførere og nogle speditører
for regeringen at det bliver ikke blot nemmere men også billigere at drive virksomhed fordi det understøtter
også vigtigt for regeringen at der er rimelighed i skattesystemet og at sammenlignelige situationer ikke behandles forskelligt i skattemæssig sammenhæng og det er derfor vi foreslår som
også var inde på at blandt andet universiteter erhvervs og produktionsskoler fritages for lønsumsafgift så de institutioner bliver ligestillet med andre undervisningsinstitutioner der allerede i dag er fritaget for lønsumsafgift
for den gode og og konstruktive tone
de meldinger der har været fra ordførerne i dag
selvfølgelig besvare de spørgsmål der måtte være her fra talerstolen eller skriftligt i i udvalgsbehandlingen frem mod anden og tredje behandling hvis jeg kort skal komme ind på to spørgsmål som jeg noterede mig der blev spurgt ind til
bliver rettet op på her i lovforslaget så sikrer vi den her ligestilling men
afvise at der kan være andre områder
at skatteministeriet og skat som myndighed og ressort sikrer at reglerne er
at det er klart for private såvel som for
myndigheder hvilke moms og afgiftsregler
eller i den offentlige sektor det har vi haft et eksempel på tidligere i dag hvor der var et samråd om
moms på færgedrift og det tilskud
at oplyse de andre ressortministerier om hvilke regler der gælder og bedt
melde tilbage jeg kan ikke udelukke at der kan være andre situationer hvor der er behov for at justere reglerne
vil jeg som skatteminister selvfølgelig se velvilligt på fordi det
praksisændringer eller domstolsafgørelser
skal generere et utilsigtet merprovenu til statskassen blandt
på moms eller lønsumsområdet og hvis det gør det
dem det må man så gøre ad de veje der er til det det er måske også svar på den bekymring der var fra socialdemokratiets side i forhold til produktionsskolerne hvor man jo også i høringssvaret har sagt at der ikke er en en til en tilbageførsel i
får tilbageført de her penge men jeg kan ikke garantere at det
til statskassen og inden for det rum
der ligger her så spørger socialistisk folkeparti sf om hvorfor der ikke er
det kun er et begrænset antal virksomheder der vil være omfattet fordi man skal have stor omsætning og
en markant forbedring af vilkårene for generationsskifte
havde foretrukket at vi ikke allerede igen skal justere fondsbeskatningen denne gang ved at ophæve fradraget
og den pågældende journalist havde belejligt eller ikke belejligt glemt at skrive
merprovenu føres tilbage til fondene det her
er samlet set et provenuneutralt forslag fra
for vi har ikke et ønske om
beskatte fondene mere end det der er tilfældet i dag men vi er tvunget til at lave reglerne om som følge af at de nuværende regler ikke er i overensstemmelse med eu reglerne hvilket alle høringsparter
de eu regler som gælder så derfor er vi nødt til at gøre noget lovforslaget har som bekendt til formål at tilpasse fondsbeskatningen til eu retten forstået på den måde
fradrag for ikkealmennyttige uddelinger hvis modtageren er skattepligtig i danmark og det er en forskelsbehandling i forhold til modtagere der ikke er skattepligtige til danmark
differentiering mellem folk der er skattepligtige til danmark
det er altså ikke foreneligt med eu retten og
en ligestilling i forhold til uddelinger til modtagere der ikke er skattepligtige i danmark
da formålet som sagt ikke er at tilvejebringe et merprovenu det
er det vigtigt for regeringen at sikre at merprovenuet ved ophævelsen af fradraget så vidt muligt tilbageføres til dem der nyder godt af uddelingerne
vi en tilbageførselsmodel hvor modtagerne af de ikkealmennyttige uddelinger kun medregner firs procent af
i deres skattepligtige indkomst
at tilbageførselsmodellen er enkel i sin udformning jeg er dog samtidig opmærksom på at den effektive beskatning af fonde og modtagere ikke i alle situationer vil være præcis som i dag
at det er nødvendigt med en model der både er robust over for misbrug og kan administreres det er ikke kun i statens og skatteadministrationens interesse
været en række justeringer af lovforslaget på baggrund af høringen
vil der blive stillet ændringsforslag vedrørende virkningstidspunkt for ophævelsen af fradraget regeringen har her lyttet til flere af høringssvarene hvor det er fremført at
datterselskabet det svarer til at moderselskabets tilskud til et
datterselskab efter gældende regler på tilsvarende måde i øvrigt er skattefrit
for den debat der har været og jeg skal
nok sørge for at at besvare de spørgsmål der måtte være her i dag
forslag som vi i regeringen fremsætter fordi
der indeholder en revision af skattekontrolloven det væsentligste element i det lovforslag vi behandler i dag
af omkostningsgodtgørelsen til skattepligtige selskaber og fonde
den nødvendige ligestilling mellem selskaber og fonde og borgere og selvstændige erhvervsdrivende så de igen kan få udgifterne til sagkyndig bistand godtgjort det er i min optik lidt mærkeligt hvis du driver din håndværksvirksomhed i selskabsform
indeholder også et forslag om etablering af et skattekontor hos folketingets ombudsmand noget
en række partier har efterspurgt igennem mange år kontoret
og bestemmelsen i lovforslaget om at udskyde tre månedersfristen for at indbringe en endelig administrativ afgørelse for domstolene
borgeren klager til ombudsmanden skal ses i det her lys det gør
at man rent faktisk har mulighed for at klage til ombudsmanden og få ført sin sag dér under de regler der i øvrigt gælder for ombudsmandsinstitutionen ordningen med omkostningsgodtgørelse
så vidt vides findes der ikke nogen tilsvarende gunstig ordning i noget
ordningen bidrager til at skabe større retssikkerhed på skatteområdet fordi borgere og virksomheder ikke af økonomiske grunde afholder sig fra at klage over skats afgørelser om deres skattebetaling
og rimelighed i ordningen og at den er robust så den ikke misbruges det skal ikke være noget tag selv bord for
der er i centrum lovforslaget indeholder derfor også en række tiltag
regeringen er også optaget af at nedbringe sagsbehandlingstiden ved de administrative klageinstanser at afgørelser træffes inden for en rimelig tid er en naturlig del af retssikkerhedsbegrebet der er ikke meget
hvis man må vente i fem otte eller ti år på at få det for
sager grundforbedringssager foreslår vi i forslaget
effektiv behandling af de klagesager der er på skatteområdet
fra nogle af ordførerne her i dag og der er også nogle høringssvar og det
i salen i dag eller i i det videre udvalgsarbejde men
har kvitteret for at der har været en god proces
selv om man til sidst af politiske årsager
en værdi i at have en en god proces og det tilstræber jeg som skatteminister det
fremadrettet men men jeg er glad for at der også
og det er for en gangs skyld det er sjældent det sker for mig som skatteminister ikke teknisk kompliceret
andet end at oplyse om at det grønlandske selvstyre har vedtaget ændringen så jeg håber at vi ligeledes kan gøre det her i salen når man kigger på den debat
at være tilfældet og hvis der skulle være spørgsmål
og jeg som skatteminister i forhold til en yderligere liberalisering af hestesporten og online
også i danmark og der er der udfordringer
man kan få online bingo ind under rofus og andre
ludomaniforebyggende tiltag
fald en kort opsummering af nogle af de ting som vi generelt kigger på og som jo også i en eller anden udstrækning relaterer sig til