syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
politisk etisk spørgsmål jeg synes også det er lidt mærkeligt at finansministeren ligesom fra folketingets talerstol står og leger at det ikke har nogen betydning hvilke regnemetoder der bliver brugt
hvert fald et eksempel som også indgår i den regnemaskinerapport den politiske regnemaskine som vi udgav for et år
et meget begrænset antal personer som var faldet ud af dagpengesystemet den direkte udgift var cirka ti million kroner om året men da det kom igennem
blev prisen til omkring seks hundrede million kroner om året fordi man mente at den lillebitte forbedring for en meget lille gruppe kontanthjælpsmodtagere ville påvirke alle kontanthjælpsmodtageres lyst til at tage et arbejde eller
det er jo et eksempel på hvordan regnemetoder kan spænde
den grønne omstilling som vi fra enhedslistens side ønsker
en politisk kamp et politisk valg og det jo også derfor vi blandt andet har fremlagt en klimaplan her i midten af februar
som indeholder helt konkrete virkemidler til hvordan vi i to tusind og tredive kan få en halvfjerds
fremlagt de konkrete forslag vi har lavet konkrete beregninger af hvor meget de
en hurtig grøn omstilling hvor regningen ikke bliver sendt til dem der har mindst vi ønsker at vejen til den grønne omstilling skal være socialt retfærdigt
bag beregningerne af kalkulationsrenten er jo virkeligheden ikke bare et politisk økonomisk spørgsmål et etisk moralsk spørgsmål som de økonomiske vismænd siger
om værdiansættelsen af nutiden
vi opererer med jo højere er værdien af nutiden
en sådan værdiansættelse er jo simpelt hen i sin natur politisk det er et politisk økonomisk
finansministeren var også inde på at den
beregning den diskonteringsrente der bliver brugt
men hvis antagelserne bag beregningerne er på en sådan måde at man får en diskonteringsrente som er for høj i forhold til hvad den burde være jamen så hjælper den jo os til at prioritere forkert
også er et politisk spørgsmål en politisk etisk vurdering
meget kort tidsperiode men de gevinster som vi forventer
forventer vi jo bliver store og vi ved at jo længere vi udskyder indsatsen over for at bekæmpe klimaforandringerne jo større vil regningen blive i sidste ende
ser også i den forbindelse at hver eneste gang der kommer opdaterede rapporter i forhold til temperaturstigninger havvandsstigninger så så er billedet det samme
det er hele tiden worse case scenarier
endnu et argument for at man kigger på hvordan vi kan lave en lavere diskonteringsrente som vil gøre det
jo være irreversible
de mange ødelæggelser vi vil se de millioner af klimaflygtninge der vil komme den masseuddøen af arter som vi vil se
hvordan laver vi lige en beregning af det jamen det er da også dybest set et etisk moralsk politisk spørgsmål hvordan vi håndterer det
positive over for beslutningsforslaget her
en diskussion i finansudvalget
hvilke elementer i det her beslutningsforslag
kunne arbejde videre med jeg tænker egentlig vi bør nedsætte en arbejdsgruppe
konkrete elementer et et meget meget stort irritationsmoment for mig i hvert fald er feks at når regeringen fremlægger sit
bliver det ikke samtidig fremlagt hvad væksten i det offentlige forbrug er der går faktisk nogle dage inden vi får at vide hvad væksten i procent i det offentlige forbrug er og vi skal selv sidde og lave vores egen husberegning vi kan godt regne ud det ligger et sted mellem nul
fem men så længe der ikke ligger et officielt tal som vi kan bruge
ligesom bagud i diskussionerne og det er enormt ærgerligt
finansministeren kunne sige jamen selvfølgelig skal der skal der foreligge den slags nøgletal når man når man fremlægger
i hvert fald et par dage inden der kom et tal ud og i den tid
lidt svært at vide hvad for et tal vi skulle arbejde med og det viste
forbrug var lavere end det demografiske træk og det havde været
en central oplysning at få frem i det øjeblik
kommer skævt fra start når den slags tal ikke ligger der det samme
kommuneaftalerne og aftalerne
danske regioner der er det også fuldstændig umuligt at læse tabellerne altså man skal selv ind at lave beregninger
hvor meget væksten i i det offentlige forbrug er
for for henholdsvis kommuner og regioner når de aftaler ligger
kommer med et udspil på et område
vi læser udspillet igennem og så kommer
med en umiddelbar reaktion men så stiller vi spørgsmål
og med adfærd enkeltvist og samlet set hvad er indkomstfordelingseffekten altså hvem får gavn af det her er det dem med de laveste indkomster er det
så sker der ofte det at vi får svar på spørgsmålene lige inden eller måske på selve dagen eller måske endda
en time før at der lander en aftale
til det oprindelige udspil når der så ligger en aftale
så læser vi aftalen igennem kommer med en umiddelbar reaktion og stiller nye spørgsmål
det ville da være dejligt hvis de mest centrale nøgletal dog fremgik fra start både når der er et udspil og
venlig tilkendegivelse af at der er noget at komme efter her
min første kommentar min første bemærkning jo desværre er ret kendetegnende
får talmaterialet her i folketinget altså hvordan den lovgivende magt
hvad tænker herre hans kristian skibby om at vi at vi tager en
her beslutningsforslag om til en slags smørrebrødsseddel og så kan man
en grundig diskussion af det i finansudvalget
vi har de største udfordringer her
da der bliver indgået en finanslovsaftale og så kører den hele morgenen det er i politiken og det er også på morgenfladen i
væksten i det offentlige forbrug ligger klart under det demografiske træk vi er faktisk nede på det halve af hvad der skal til for
altså at der skal følge
bliver flere ældre og unge i samfundet det synes jeg er enormt frustrerende og jeg synes faktisk det er udemokratisk og jeg synes det er en måde at smide et røgslør
en ordentlig og åben debat om den politik der bliver lagt frem så kunne det ikke være
tager fat i nogle centrale elementer
kommuneaftaler og siger inden inden for de specifikke områder som være nogle hovedklumper er
meget snarligt folketingsvalg kommer til at gå at herre jacob jensen kommer til at være i opposition til en ny regering det er vælgerne der afgør det
er en regering som venstre er en del af
synes herre jacob jensen så ikke at det ville være meget naturligt
samtidig fremgår meget tydeligt hvad væksten i det offentlige forbrug er
den debat der kører fra om morgenen og
løbet af dagen specielt når finanslovsaftalen bliver fremlagt ligesom foregår på et
ment som et eksempel på noget som må betegnes som et temmelig centralt
som bliver diskuteret meget
som vi jo også da det blev fremsat syntes var noget
ikke syntes var skruet sammen på den rigtige måde og efterfølgende har vi jo haft en
vi oplever som som udfordringerne her i folketinget når der bliver fremlagt aftaler
største udfordringer er at det ved centrale aftaler ikke mindst økonomiaftalerne som bliver lavet med kommunerne altid lige før sommerferien ikke fremgår meget tydeligt
til at opretholde det samme serviceniveau i takt med at vi bliver flere unge og ældre
en kommuneaftale mellem regeringen og kl eller af den aftale som bliver lavet mellem regeringen og danske regioner i forhold til
det har vi absolut
håbløst og der går alt for lang tid inden vi
dem får vi først når vi per standard det gør enhedslisten altid stiller stiller en række spørgsmål til fordelingsvirkninger til hvem der
vi får en ordentlig debat men de eksisterer ikke et andet eksempel er jo helt tydeligt
at det lykkedes regeringen at spinne hele morgenfladen i medierne i
det er en gaveregn at det bare er supermange penge til velfærd når der ikke engang er nok penge
ikke engang er nok penge til
så kan serviceniveauet fastholdes og det
ødelæggende for en demokratisk
specielt når der kommer større udspil fra regeringen
at der er en række oplysninger som vi godt kunne tænke os det
det koster efter det der hedder tilbageløb
man har indregnet de såkaldte adfærdseffekter
set det burde være standard at man altid leverer tallene på de tre parametre så bør der være fordelingseffekter altså hvem får noget ud af lovforslaget hvis man man sænker skatten på luksusbiler eller hvis man vælger
i intervaller på ti procent i forhold til
den sidste percentil altså den ene procent
standardoplysninger som vi spørger ind til når der kommer udspil og
tage en politisk diskussion om hvad fordelingsvirkningen er af de forslag der bliver lagt frem
meget fin tilkendegivelse fra finansministeren i dag at det er
omkring hvad det er der ligger til grund for de familietypeberegninger
statsministeren i august to tusind og sytten fremlagde regeringens forslag til
fik meget mere ud af det her end direktøren
fuldstændig absurd forkert men altså det var jo en spinøvelse
som statsministeren prøvede at gå ud med fordi man havde brugt nogle fuldstændig vanvittige måder at regne ud på hvem der fik gavn af forslaget og hvem der ikke fik gavn af forslaget så der handler det
både om at man laver nogle standardiserede familietypeberegninger som man bruger
kan sammenligne forslag på tværs men det handler selvfølgelig også
uddannelsessystemet efter mange års besparelser
spørge hvad mener det radikale venstre om den forhandlingsreserve som regeringen har lagt op til i finansloven
er kommet med i vores eget udspil til finanslov hvor vi jo foreslår
vi skal indføre en balanceskat for bankerne vores forslag vil indbringe en milliard kroner ekstra som vi for eksempel kan bruge på minimumsnormeringer
den grønne omstilling hvad mener det radikale venstre om
utrolig energisk og pædagogisk gennemgang af et meget meget kompliceret og
opbygning af den informationsudvekslingsordning som skal holde øje med om personer modtager de her diskvalificerende pensionsudbetalinger
er en lov vi i enhedslisten var og for så vidt stadig væk er imod fordi det var
betød at dem der har høje indkomster og mange frie midler vil kunne spare voldsomt op på ordningen i de sidste år inden pensioneringen men derimod forhindrede loven faktisk også
muligheden for at man kan indbetale på ordningen i mange år og
også indbetale til en tidligere pensionering hvis det
vi må jo også sande at den lov er der og så så skal lovgivningen overholdes og det
selvfølgelig også nødvendigt at pengeinstitutterne kan få de oplysninger fra skatteforvaltningen som muliggør den bedst mulige rådgivning og opsparing så vi kan
hele aldersopsparingsmodellen og det vil nogle ordfører kunne huske
kritiske nedslag eller bekymring eller en ting vi gerne vil
temmelig kritiske høringssvar fra datatilsynet hvor de skriver at det ikke står tilsynet klart hvem der er dataansvarlig i forhold til de specifikke behandlingsskridt samt hvilken konkret
det er jo noget vi skal have styr på så det er
så vi er sikre på at der er styr på datasikkerheden og så
kan komme nogle gode svar på den kritik eller bekymring som datatilsynet rejser så er der en række tilpasninger af lovgivningen
med glæde at man kan se at det bliver gjort nemmere for efterladte at skifte pensionsselskab hvis de
de facto hæver opsparingen og så skal der jo betales skat
smidiggør muligheden for at man kan flytte rundt på de penge man indbetaler på forskellige typer af pensionsopsparinger lige nu skal det over skatteforvaltningens bord godkendelse og det er jo administrativt tungt hvis man nu kan bruge skatteforvaltningens ressourcer på en anden og mere fornuftig måde
det jo også godt
ikke at bruge ressourcerne på ting som
min bekymring nummer to eller kritiske nedslag om man vil noget vi skal
hvordan sikrer vi os at det her ikke betyder at der ikke er en reel kontrol og at der dermed åbnes op for muligheder for snyd og skatteplanlægning i gråzonen det
vi stille lidt spørgsmål til i udvalgsbehandlingen sluttelig er der en blok
tænk på et tal i milliardklassen det må vi simpelt
det gør mig altså lidt
vi har før haft sager som vi har diskuteret også
halvanden linje om at man ikke helt vidste hvor mange penge det
så vi vil selvfølgelig spørge ind til det i udvalgsbehandlingen for
vi ønsker jo ikke at åbne et potentielt skattehul ved at støtte denne del af det her lovforslag men
når vi stiller spørgsmålene og
samtidig tydeligt
der er mulighed for at gøre tingene bedre men man må også bare sige at det har været grotesk at man
troet man kunne lave et automatisk inddrivelsessystem som efi og regne med at det kunne håndtere den ekstremt komplekse lovgivning på området som vi har haft tidligere og
løbende kigger på hvordan vi kan gøre bedre
man nedlagde tusindvis af stillinger der
manuel inddrivelse og så ellers lod de offentlige restancer stige til et niveau som i dag nærmer sig de groteske en hundrede og tyve milliard kroner det er jo en kæmpe skandale at man på den måde nedlagde tusindvis af stillinger i vores skatteforvaltning og investerede i
kan lave et lovgrundlag som et
da også lige benytte lejligheden til at rejse advarselsflaget her
vi har det nye system psrm som fungerer som sådan
det system fungerer i sig selv men alle de underliggende systemer som skal
det er slet ikke oppe at køre endnu og
de står til at blive forsinket rigsrevisionen har kritiseret det og
tvivler meget på at det kommer op at køre i nær
rigtige mennesker nogle hænder til at få nogle penge i kassen er en diskussion som vi
tage nu igen der har været lukket ned for den diskussion fordi vi
der både var styr på budgetter og tidsplan i forhold til at få it systemerne op at køre det viste sig så
konstatere at rigsrevisionen i den rapport som de kom med i
alle jo regne ud at det er en temmelig god forretning også at ansætte årsværk til inddrivelse i mangel af it systemer der fungerer
for at komme tilbage til lovforslaget som jeg også nævnte i foråret da det blev behandlet første gang
om retsafgiften det er punkt seks og
om hvor mange fysiske personer som årligt forventes at skulle betale en retsafgift flere gange for det samme krav i
foretages udlægsforretninger for det samme krav igen fordi det ikke var muligt at få dækket gælden ved første
vil det kun blive relevant i meget meget meget lille omfang
nemt at håndtere i et it system at vi indretter det på den
pumper borgerne for retsafgift flere gange for den samme fordring det må være udgangspunktet men der er vi altså blevet betrygget i at det ikke
vil få nogen betydning en sidste ting
når vi sidder ovre i skatteministeriet
ret kompleks lovgivning som både handler om skattepolitik som handler om it politik men som
om socialpolitik forstået på den måde at det her forslag
udvidede muligheder for at afskrive gæld for personer som ikke
det har vi jo ønsket os i mange år og vi synes
indfører nogle mere objektive kriterier for hvornår der kan foretages gældsafskrivning
for borgerne en mere gennemskuelig tilgang men vi skal
er chancen for at man kommer til at betale de penge til statskassen og selv om
som udgangspunkt bør betale alt det man skylder for det det der er grundlaget for for hele den måde vores samfund er
som gør at de faktisk ikke kan komme videre i deres liv
besparelser og ødelæggelsen af
er jo katastrofale politiske beslutninger som har ført til en ødelæggelse af vores
skatteforvaltning og som har ført til at tusindvis af stillinger
det synes jeg ikke skal skal bortforklares med
nogle liberalistiske myter og fantasihistorier om at alt hvad det offentlige gør
er ineffektivt og alt hvad der foregår i en privat virksomhed
hen at at det politiske ansvar skal placeres der hvor
udviklingen desværre fortsat af srsf regeringen dog i et mindre omfang men retningen var desværre den samme
de katastrofale politiske beslutninger har har været ødelæggende for vores samfund og vores skatteforvaltning
de der liberalistiske myter og fantasier som herre ole birk olesen kan komme frem med kan
af på nogle embedsmænd jeg synes også det er vigtigt at sige i den her sammenhæng at siden midten af nullerne og frem hvor vores skatteforvaltning er blevet ødelagt og sparet i stykker har der jo været masser af stemmer blandt
faglige organisationer fra skattemedarbejderne som
det i har gang i er ødelæggende i smadrer
grundlæggende rygsøjlen i vores samfund i skal holde op i skal gøre noget andet i skal investere i må ikke tro på at it systemerne kommer til at virke for det gør de ikke
politiske system og der er blevet taget grotesk forkerte politiske
kommissionen har fundet at de danske særregler for hybrid kernekapital giver en positiv forskelsbehandling af den finansielle sektor
vi fra enhedslistens side er de største tilhængere af eu men roses den som roses bør og vi er
enige med eu her og det er godt at det her skattehul bliver lukket hybrid kernekapital er jo egentlig et lån til banken men som er givet på nogle helt særlige vilkår først og fremmest kan det principielt aldrig opsiges det løber uendeligt og derfor
vil så fjerne det særlige fradrag for hybrid kernekapital og lade finanssektoren omfattes af de normale skatteretlige regler hvor man ikke får fradrag for denne særlige type gæld det er fornuftigt og halvtreds
kroner i statskassen det er bestemt værd at tage med og heldigt må man sige for forligspartierne bag aftalen om seniorpension som enhedslisten også støtter som allerede inden lovforslaget blev behandlet havde snuppet penge til at finansiere denne
aftale i forhold til spørgsmålet om om seniorpension som
at problemet jo i virkeligheden den aftale der er lavet er underfinansieret
der er blevet efterladt en regning på op til et par hundrede millioner kroner som den nye regering skal samle op for at den finansiering der er lavet til seniorpension skal hænge fuldt ud sammen
det vil være oplagt at det her også indgår som en del af det regnestykke men det er ikke det virkelige problem det virkelige problem er at dette også
brugt penge og lavet aftaler hvor man i virkeligheden ikke
det flertal som nu skal rydde op efter den slags og det gør vi så gerne der er tre milliard
dem må det nye flertal jo finde blandt andet et par hundrede millioner
været rart hvis man havde fundet pengene til noget så fornuftigt som seniorpension
skatte og afgiftsnedsættelser som
været aftalt for to tusind og femten
nitten og som hvert år vil koste næsten to og tyve milliard kroner
andre politiske valg som havde været mere socialt retfærdige og som havde været mere økonomisk ansvarlige havde man sådan set også haft en fuld finansiering af
der ligger en rigtig god politisk aftale bag det her lovforslag fordi det netop er en aftale og dermed også et lovforslag i forhold til retssikkerhedspakke
som betyder at vi får styrket retssikkerheden at vi får nedbragt sagsbehandlingstiderne og at vi får styrket lægmandselementet i vores klagesystem på skatteområdet jeg får egentlig også lyst til
godt samarbejde med ikke mindst
dansk folkeparti og socialdemokratiet på det
det aftaleudkast vi først blev præsenteret for
det er sådan at landsskatteretten vil behandle principielle sager og på den måde bør der være taget højde for det men det er klart at vi lige må følge udviklingen og se hvordan det kommer til at forme sig
skatteeksperters rolle og funktion
skatteministeren skal fastsætte nærmere retningslinjer for anvendelsen af de her
må følge lidt med i fordi
om hvordan noget som er en lægmandsinstitution spiller sammen med at der kommer nogle folk som har en skattefaglig ekspertise
det kan være en fordel på den måde at skatteankenævnene i højere grad vil kunne
tage en diskussion af de vurderinger der kommer fra skatteankestyrelsen men det kan også være en
underminering af selve lægmandselementet eller lægmandstankegangen i vores struktur på klageområdet så der kan være for og imod
tror vi nok fra enhedslistens side at det vil være en
hvert fald bare lige den problematik man skal gøre opmærksom på altså at man styrker lægmandsinstitutionen ved at der er nogle eksperter som så
sige er på lægmandsinstitutionens side og som kan
kan undergrave hele ideen
må jo følge med i hvordan det går
når reglerne bliver udmøntet og hvordan de bliver brugt
i lovforslaget og det er funktionsperioden
som som bliver forlænget det kan vi
få dækket deres omkostninger på den her måde altså dem betalt af den danske stat jeg vil i øvrigt nævne at lige præcis
omkostningsgodtgørelser jo var en del af den såkaldte retssikkerhedspakke i
var det centrale element der gjorde at vi ikke kunne støtte retssikkerhedspakke i i sin tid nu kommer der så
den omkostningsgodtgørelse som skete med retssikkerhedspakke i
i forhold til omkostningsgodtgørelser i klager og retssager om tilbagekaldelse
jo selvfølgelig et fremskridt at der sker den tilbagerulning lige præcis på det her område men
er for mig en anledning til at vi får genbesøgt hele den aftale omkring omkostningsgodtgørelse eller hele hele
i hvert fald noget jeg gerne vil snakke med den
store firmaers advokatkontorer eller andre som vi har set det her i udbytteskatteskandalen
kan gå ind og og søge om refusion for de udgifter som som de har
mellem den danske stat og nogle folk som vi sådan set mener har svindlet eller som minimum har udbetalt penge på et forkert grundlag det synes jeg nok ikke at skatteborgernes penge skal gå til dem kan vi bruge på andre ting men vi er tilfredse med det her lovforslag vi er positive over for det og vi har sådan set tænkt os at stemme
meget glade for om at styrke regelefterlevelsen på motorområdet
er selvanmelderordningen og ind er der kommet en lang række gode elementer
for eksempel krav om toldsyn forud for eksport
det er positivt at vi får strammet op på det der jo har været et slaraffenland for snyd og spekulation
har kunnet konstatere inden for selvanmelderordningen i forhold til eksport alt for mange har fået udbetalt eksportgodtgørelse på et fejlagtigt grundlag og der er blevet snydt voldsomt vi er rigtig glade for at kunne medvirke til at der kommer bare
arbejdet er dog langtfra færdigt og vi ser frem til at vi kan arbejde videre med at få lukket yderligere huller på området det gælder i forhold til
leasingområdet hvor der også er en lang række skattehuller som vi skal have set på fordi der desværre er alt for mange muligheder for at snyde statskassen og
fifle med en skattelovgivning som er temmelig gennemhullet så der er masser at
og tre og tyve fra foråret og det handler om at få mulighed for at få godtgjort visse punktafgifter hvis varerne bliver anvendt til humanitære formål og det
madspild det er meget fornuftigt så er der nogle opstramninger på momsområdet vedrørende
kædehandel og bekæmpelse af momssvig bla
nogle ændringer af momslovens udtagningsregler hvor afgiftsgrundlaget fremadrettet som udgangspunkt skal være købsprisen på varerne fremfor som det er nu fremstillingsprisen det tolker vi umiddelbart som en stramning men
vi har i løbet af udvalgsbehandlingen nogle spørgsmål vi
vil stille til det for at forstå det fuldt ud
og vi havde svært ved at få socialdemokratiet til at forpligte sig
det offentlige forbrug som minumum skulle følge det demografiske træk vi står et andet sted i dag nu mener socialdemokratiet også at
nu er spørgsmålet så hvorfor vi ikke skal gå skridtet videre det synes vi i enhedslisten og sige at væksten i det offentlige forbrug skal følge det fulde demografiske træk eller det som også hedder det
hvis man kun holder sig til det demografiske træk sikrer man at at velstandsniveauet eller serviceniveauet forbliver det samme når der kommer flere unge og ældre men hvis vi for eksempel kun
opretholde niveauet fra nitten halvtredserne i takt med at der kom flere unge og ældre men vi havde stadig væk haft et serviceniveau på niveau med nitten
er det demografiske træk jo ikke nok overhovedet vi skal have det velstandssikrede demografiske træk som sikrer at den offentlige sektor følger
venstre har et ønske om at der skal tilføres flere midler til den grønne omstilling
spillet ud med en meget skrap forhandlingsreserve på to milliard
den skal hæves men man må da bare konstatere at hvis ikke venstre ligesom var løbet fra regningen sammen
milliard kroner at forhandle om så hvor ansvarligt er det egentlig at tømme kassen og løbe fra regningen og så gå og påstå at man er et økonomisk ansvarligt parti
men men sagen er jo at det som den
og mit spørgsmål er bare er det ansvarlig økonomisk politik at give permanente skattelettelser der primært kommer de rigeste til gode
det vitterlig at dansk folkeparti jo har været støtteparti for en blå regering som fra to tusind og femten
nitten har aftalt skatte og afgiftslettelser som vil koste næsten to og tyve milliard kroner hvert eneste år samtidig med at der bliver efterladt en regning
for to tusind og tyve på cirka tre milliard
der er ikke nok til både velfærden og den grønne omstilling og der er slet ikke nok til at
op på de forringelser og de evindelige nedskæringer der har været på vores velfærd de seneste mange år og som dansk folkeparti jo også har stået bag gennem økonomiaftaler og finanslove
har kæmpet for siden to tusind og elleve og også til en akutmilliard til psykiatrien som
et af enhedslistens hovedkrav til finanslovsaftalen hvis det var sådan at kassen ikke var blevet tømt og brugt på skattelettelser der primært er kommet de rigeste til gode i stedet for at
som er forudsætningen for at danmark er et af de mest konkurrencedygtige lande i hele verden når man på den måde udsulter velfærden og skærer ned på vores velfærdssamfund for at bruge pengene på skattelettelser
og afgiftslettelser som primært kommer de rigeste til gode så
man da væksten i samfundet og så skader man vores konkurrencedygtighed
mest ambitiøse grønne omstilling til dato den skal for første gang i årtier øge ligheden og den skal styrke
og politikere som satte dagsordenen det var
krav om flere voksne i børnehaverne der fyldte
det nye politiske flertal vi skal omsætte valget til håndgribelige resultater
allerede ved den første finanslov
kommende årti skal vi omstille hele vores samfund af hensyn til klimaet vi skal omstille vores måde at leve på så vi kan se vores børn og børnebørn i øjnene og samtidig
skal vores velfærdssamfund genoprettes og så skal hullerne i det sociale sikkerhedsnet lappes
mange år er de rigeste kun blevet rigere mens fodaftrykket på klimaet
det rokker ved fundamentet i vores velfærdsmodel problemerne er jo ikke kommet af sig selv højrefløjens politiske beslutninger har bragt os til der hvor vi er nu for eksempel har den tidligere regering fra to tusind og femten til
vil koste næsten to og tyve milliard
har det tidligere flertal efterladt en ubetalt regning i
tyve på tre milliard kr som vi andre så må samle op
er efterladt af partier som i øvrigt ofte ynder at omtale sig selv som økonomisk ansvarlige
til dem der i forvejen har mest og så bare skride fra regningen bagefter enhedslistens forslag til finansloven er mere end fuldt finansieret pengene går til at genrejse danmark som et bæredygtigt velfærdssamfund og
banker multinationale selskaber storaktionærer og virksomhedsarvinger om at bidrage lidt mere
være med til at sikre at vi skaber gode job på ordentlige vilkår og
arbejdskraft uanset konjunkturer det er klart at når vi vil ansætte
at resultatet skal afspejle det budskab som befolkningen gav
skal en finanslovsaftale kunne mærkes på vores velfærd og den skal kunne måles i vores
almindelige mennesker og dem der har mindst der skal betale regningen denne gang uligheden
det danske samfund er ekstremt rigt
efter enhver målestok og vores økonomi er blandt de stærkeste i verden udlandsgælden er lav og der er også udsigt til et stort overskud
og der er råd til at hæve ambitionsniveauet i den grønne omstilling så vores samfund kommer i harmoni med kloden og naturen denne finanslov skal tage de første skridt mod den store grønne omstilling og efter vedtagelsen af finansloven
skal disse tiltag følges op af en række store aftaler inden for for eksempel energi biodiversitet transport og landbrug men vi skal i gang
ikke har plads til både grøn omstilling og velfærd
grønnere danmark men man må bare helt nøgternt konstatere at der slet ikke er penge nok til begge dele og den første finanslov
altså kunne mærkes på velfærden og måles på klimaregnskabet der skal være penge til minimumsnormeringer
og de forventninger må man bare konstatere lever regeringens finanslovsudspil ikke op til finanslovsforslaget fra regeringen indeholder i sig selv ikke
af vores velfærd der
afsat penge nok til at man kan garantere mod flere forringelser og fyringer
er afsat til at forhandle om kan ikke række til både velfærden og det grønne det er selvfølgelig fundamentalt at det bliver ændret og jeg må bare ærligt sige at der forestår et stort arbejde ved forhandlingsbordet
men vi har heldigvis fra enhedslistens side en masse ideer til hvordan vi kan få skruet op for ambitionerne
finansieringsforslag i forhold til finanslovsforhandlingerne
har vi tre hovedkrav som vi sammen med minimumsnormeringer går til forhandlingerne med
det kommende årti skal omstille hele vores samfund af hensyn til klimaet og det skal ske på en
vi ikke sender regningen for den grønne omstilling til dem der har mindst
skabe en grøn omstilling der samtidig både kan løfte og forbedre hverdagen for mange
vi at vi starter med at investere et milliardbeløb i den kollektive trafik til en tredive procentssænkning af billetpriserne i det kan ikke gøre det alene
den kollektive trafik for det andet skal vores velfærdssamfund genoprettes økonomiaftalen for kommuner og regioner har ikke løst problemerne på trods af at aftalerne
ændre på med finansloven og vi foreslår derfor blandt andet en akutmilliard til psykiatrien som kan gå til flere sengepladser i almen psykiatri til retspsykiatrien og til flere pladser på sikringen
sundhedspersonalet til at tage sig af den enkelte patient
som formoder at der er tale om en blindtarmsbetændelse og henviser dig til indlæggelse
lægen står med mange andre patienter der har lige så meget
du bliver diagnosticeret med blindtarmsbetændelse
anden patient desværre er mere syg end dig så du bliver udskrevet men du får
om der skulle være plads lyder det mærkeligt ja men det er den virkelighed borgere med psykisk sygdom
værdigheden er sparet væk derude i virkeligheden
mennesker i sygdom ender alt for ofte også i fattigdom og vi er ikke færdig med at tale om dem blot fordi der er nedsat en ydelseskommission
og derefter skal man enten kunne varetage sit job og dermed raskmeldes eller også skal man eventuelt visiteres
vores finanslovsudspil indeholder desuden forslag om folkeskolen markant mere skov og natur
landbrugsjord ændrede regler for permanent opholdstilladelse afskaffelse af to procentssparekravet på uddannelse og kultur initiativer til bekæmpelse af social dumping og en række andre vigtige ting
mindst lige så meget frem til de forhandlinger der bør kunne lede os frem til en god aftale i sidste ende og fra enhedslistens side kan jeg i hvert fald sige at vi går konstruktivt
som jo ligger i forlængelse af de forhandlinger vi havde
forståelsespapiret som jo giver en ny retning for danmark og nu er arbejdet at udmønte det
er forsiden på enhedslistens finanslovsudspil hvor der står en finanslov der mindsker
på den måde at vi selvfølgelig ikke kan støtte en politik som
det var meget centralt i de diskussioner vi havde omkring
forståelsespapiret hvor vi jo havde nogle diskussioner som jeg tror der også var flere der måske fulgte med i hvert fald
helt afgørende for os at der skulle ske et opgør med for eksempel de klassiske arbejdsmarkedsudbudsreformer som som der er blevet lavet under flere regeringer og som har betydet at uligheden er steget drastisk og at forskellen på top og bund er steget dramatisk
at at en finanslov med enhedslistens stemmer
men der er jo en
klokken tre og tyve ni og halvtreds hver aften og lade resultatet af den lommeregnerberegning være afgørende for om vi vælter regeringen næste dag eller ej vi
noget der handler om ulighed det handler om de forskelle
diskussionen om fattigdom som sådan set er noget andet end ulighed
nitten er blevet ført en politik som både har ført til flere fattige og til at uligheden stiger og det er det
og skabe bedre vilkår for dem der har mindst og tjener mindst og så handler det selvfølgelig om at dem som har fået skatterabatter i massevis og det er
skal bidrage med en mere fair andel til fællesskabet
må man også bare konstatere at der er flere
internationale studier som viser at lande som har en høj grad af lighed faktisk også er mere
hen fordi man formår at udnytte samfundets ressourcer
det vil give et et årligt provenu på en
vi også i vores forslag til finanslov
sagt at vi gerne vil bruge en milliard kroner på minimumsnormeringer i
til minimumsnormeringer det er klart at
ikke se nogen gode argumenter for at vente at bruge de penge når der nu tilsyneladende er etableret
en politisk enighed mellem fire partier radikale venstre enhedslisten sf og socialdemokratiet om at bankerne skal bidrage med noget mere jeg kan
ikke se hvorfor man skal gemme de penge jeg synes at bankerne skal skal bidrage noget mere til fællesskabet og de penge kan blive brugt meget fornuftigt på for eksempel minimumsnormeringer eller på
noget som skal ordnes med den her finanslov det som
det her jo ikke et spørgsmål om ikke at kunne finde pengene man må bare konstatere når man læser finanslovsforslaget fra sf finanslovsforslaget fra det radikale venstre finanslovsforslaget fra enhedslisten
er så stor en fællesmængde af finansieringsforslag at det kun er et spørgsmål om politisk vilje
hvad vi ville gøre hvis det var os der kunne
men har finansieret vores forslag krone til krone det skyldes jo at noget af det råderum som der ligger
om de penge der kommer ud af de dynamiske effekter
eksisterer i virkeligheden og så synes vi
økonomisk uansvarligt at indregne dem i råderummet så vi vil hellere finansiere ting krone til krone frem for at bruge af et råderum der er skabt af nogle reformer hvor der er nogle dynamiske effekter som vi sådan set synes at der er en meget svag evidens for men vi synes det er rimeligt
at at bruge noget mere på velfærd og den grønne omstilling og man må bare sige at selv med det råderum der er nu hvor der er sket en genberegning
til at skabe det løft af velfærden som er nødvendigt og det er ikke nok
for at tage et arbejde er afgørende for at skabe et godt erhvervsklima og danmark rangerer jo konsekvent
muligheden for at drive forretning at have et godt miljø miljø at at være et innovativt samfund der ligger vi jo i top konstant helt i toppen netop fordi vi har et stærkt velfærdssamfund i forhold til erhvervsinitiativer
til at styrke erhvervslivet som handler om at forbedre forholdene for små virksomheder og selvstændige erhvervsdrivende og så handler det om at skabe bedre muligheder for
demokratisk ejede virksomheder altså den kooperative sektor som er en relativt stor del af den
i den offentlige sektor for at frigøre flere midler til den borgernære velfærd det er noget vi har kæmpet for og sagt i mange år det hænger meget sammen med hele vores kritik af new public management som styringsinstrument for den offentlige sektor importeret fra den private sektor
som som har taget alt for mange ressourcer væk fra den borgernære velfærd jeg vil sige
det eneste parti som som ønsker at kigge på hvordan man kan spare administration væk eller gøre ting mere effektivt så man kan frigøre penge til velfærd
det må jeg være ærlig at sige men det er selvfølgelig noget som er supervigtigt
så kan vi jo bruge pengene på noget fornuftigt i stedet for og selvfølgelig
at der er en administration som fungerer vi skal jo ikke spare det offentlige i stykker ligesom vi har set det ske med
kostet os dyrt det skal gøres klogt men
at sende pengene videre til kommunerne hvor der i forvejen i dag er meget fokus på at fjerne bureaukrati for at bruge pengene på velfærd
er en meget meget effektiv måde at bruge velfærdsmidlerne på
kan spares penge på administration for at frigøre flere midler til borgernær velfærd af den simple grund at det er det mest populære sted at spare overhovedet
der er meget store
bare konstatere at enhedslisten er det eneste parti som har stemt imod samtlige af de indskrænkninger af den personlige frihed og af frihedsrettighederne som er blevet gennemført her de senere år
engang et parti som kalder sig liberalt i sit partinavn kan leve op til de standarder for individets frihedsrettigheder som enhedslisten arbejder ud fra i folketinget så demokratiet er det afgørende udgangspunkt
samfund hvor der er et stærkt fællesskab og hvor kritisk infrastruktur for eksempel er ejet af fællesskabet eller staten derfor er vi også glade for at det
ikke lykkedes at sælge radius til nogle internationale kapitalfonde som kan gemme sig i
solgt til et forbrugerejet selskab jeg tror at hvis herre ole birk olesen kiggede på vores udspil til hvordan vi vil fremme en demokratisk ejet
så ville herre ole birk olesen kunne se at det det samfund vi ønsker
politik alligevel gang på gang på gang står og fremlægger det som om det der der skulle være enhedslistens politik jeg vil jeg vil anbefale herre ole birk olesen rent faktisk at læse hvad det er enhedslistens politik går ud går ud på jeg kan anbefale udspillet
blandt andet viser hvordan man kan fremme
og produktivitet inden for den demokratisk ejede sektor som
som vi har rigtig mange af i danmark og som mangler politisk fokus
ikke øger uligheden og som ikke sender regningen til dem der har mindst
forslag til en klimaplan som vi fremlagde i februar i år kan se
konkrete virkemidler at sikre at vi når en halvfjerds procentsreduktion af klimagasser i
og tredive planen er fuldt finansieret og den er finansieret på en sådan måde at den ikke vender den tunge ende nedad at den ikke skaber mere ulighed og det er
vigtigt både fordi det er vigtigt i sig selv ikke at skabe mere ulighed men
hvis det bliver sådan at den grønne omstilling
grønne omstilling fordi vi vil få så meget modstand
i frankrig med de gule veste og den slags skal vi ikke have herhjemme
opretter naturnationalparker vi vil oprette femtende vi vil omlægge
naturzoner på havet i form af urørt hav
og tyve så det er noget som har ligget vores hjerte meget nær meget længe og det er noget som stadig ligger vores hjerte meget nær og noget vi kæmper
nogle oplagte finansieringskilder til det
hvis man ser på overskuddet på statens regnskab for to tusind og nitten
kan man jo se at det nærmer sig lige omkring de halvtreds milliard kr og de penge kan man
investere i den grønne omstilling det ville være mærkeligt at betale af på gæld i en situation hvor der faktisk er negative renter
nogle investeringer i den grønne omstilling som skal foretages hurtigt
der er penge til rådighed og der er fornuftige måder at bruge de penge på blandt andet
renter eller ved at tjene penge på at købe og sælge aktier eller
til hvordan vi lukker det som vi opfatter som som skattehuller og som betyder at store multinationale selskaber år efter år kan slippe af sted med at betale nul eller næsten nul kroner i skat
ekstra om året og det vil have en klar social profil for det vil være de allerrigeste faktisk den rigeste procent
som primært vil komme til at bidrage lidt mere
det er nogle af de finansieringsforslag vi har og det er det der danner baggrunden for for
for arvinger til familieejede virksomheder
jo ikke er en beskatning af de familieejede virksomheder
en bo og gaveafgift for arvingerne til familieejede
en meget uproduktiv og forkert måde at bruge samfundets ressourcer på og
jo blandt andet spørge de økonomiske vismænd om hvad de siger om det de har jo netop en holdning
det faktisk i virkeligheden er produktivitetsforringende at man
fonde det er en lidt anden diskussion men det vil vi gerne diskutere med dansk folkeparti hvis dansk
interesserede i at kigge på de meget lempelige skatteforhold for fonde
rabat på bo og gaveafgiften som df jo desværre har været med til at indføre og som vi nu vil rulle tilbage
dermed sænker man produktiviteten i samfundet som helhed
en skatterabat som jo også er en skatterabat som bliver givet til milliardærarvinger til nogle af de store familieejede virksomheder kunne de her penge i
være blevet brugt på en mere fornuftig måde hvis dansk folkeparti
derfor kan fondseje godt være en fornuftig konstruktion det der i vores øjne er problemet med med fondskonstruktionen er de meget lempelige skattevilkår altså hvor man
længere diskussion jeg synes bare det er vigtigt at sige
bo og gaveafgiften og arvingerne til familieejede virksomheder
en produktivitetshæmmende foranstaltning at give den skatterabat det siger de økonomiske vismænd
som blandt andet herre karsten lauritzen sagde dengang han var skatteminister
det giver økonomisk mening det er et moralsk spørgsmål og der må jeg bare sige at mit moralske kompas
viser i virkeligheden hvor lidt opmærksomhed der er på den kooperative sektor i de danske samfund
alle de forsyningsselskaber som leverer el gas og vand til den danske befolkning
virksomheder i vores samfund som enten er medarbejderejede forbrugerejede
er meget meget stor og den får for lidt politisk opmærksomhed og jeg og
at vi får skabt nogle bedre rammevilkår for at mennesker som ønsker at
får nemmere ved det at der bliver bedre rådgivning
der bliver bedre lånemuligheder
som som gør det nemmere at starte den slags virksomhed op hvis man går og har
ikke bare den type virksomheder i danmark men faktisk også i andre europæiske lande
bare konstatere at de er er stærke for samfundsøkonomien og derfor har vi som samfund en interesse i at fremme
staten skal gå ind og overtage noget som helst det handler om
medarbejderne i højere grad kan gå ind og og
betale det er ikke noget som virksomheden skal betale det vil sige at man skal betale skat
ligesom man skal betale skat af anden arv hvis man er borger i det danske
samfund og hvis man er skattepligtig her i landet og det er ikke en detalje
spørgsmålet her også i forlængelse af det som de økonomiske vismænd
ud af vinduet på den her uproduktive uproduktive måde altså den her produktivitetshæmmende
de økonomiske vismænd i det her spørgsmål hvis man ikke ønsker
produktiviteten i danmark hvorfor skal vi så bruge en milliard kroner om året på at sænke produktiviteten i danmark
bent greve som er professor ved institut for samfundsvidenskab og erhverv på roskilde universitet siger
sikkert at børnene kan det samme fordi en far er fodboldspiller på højt niveau er
som også vil komme milliardærarvinger til gode en ren skatterabat
tredive års tilbagebetalingsret hvis det måtte ende med at blive en del af
jeg bare gerne se den virksomhed som ikke kan overleve på på grund af
er rigtig god og gavnlig og der er ikke nogen virksomheder som vil blive ramt
skatterabat tilbage lige pludselig skal betale det samme i bo og gaveafgift som alle andre danskere
kæmpeproblem selv om vi i dag har en mulighed for at betale tilbage over femten år
er nej det vil ikke skade dansk økonomi tværtimod
skatterabat som blandt det konservative folkeparti
produktivitetshæmmende og det synes jeg er noget som som det konservative folkeparti skal
til altså når de økonomiske vismænd decideret går ud og anbefaler at man ikke skal tilgodese lige præcis den her type virksomheder på bekostning af andre
eftertanke hos det konservative folkeparti giver det ikke anledning til eftertanke at når vi kigger på det her spørgsmål så handler det jo ikke om økonomi
er jo ikke et ikke et økonomisk spørgsmål i
at den tilbagerulning vil skade dansk økonomi tværtimod
karsten lauritzen den tidligere skatteminister
bare hvor ligger det moralske i
nogle som skal betale en lavere boafgift end alle andre danskere bare fordi de
favorable vilkår på bekostning af andre virksomheder hvor er det rimelige i det det forstår jeg
der må man bare sige at hvis vi skal gøre op med den stigende ulighed så er der tre steder vi skal kigge på
højere beskatning af de højeste indkomster 2
rimelig beskatning af arv
bare konstatere at hvis ikke man er interesseret i at kigge på lige præcis de tre områder så kan man snakke nok så meget om at mindske uligheden
jeg bare henvise til den klimaplan som enhedslisten fremlagde i februar som netop med konkrete virkemidler angiver hvordan vi skal løse det problem netop halvfjerds procent reduktion af klimagasser i
er finansieret på en sådan måde at det ikke vender den tunge ende nedad altså at det ikke er
også ønske os at andre spillede ind med ligeså detaljerede og gennemarbejdede forslag men vi har faktisk et samlet bud på hvordan det kan være men det som jeg
det konservative folkeparti har det med at have brugt så utrolig mange penge på skatte og afgiftsnedsættelser
og samtidig efterlader man en regning til os andre på tre milliard kr som vi så skal samle op
rigtig gode til at lave permanente skattelettelser men
kun blive midlertidige bevillinger det løber så tilfældigvis
det godt være at herre rasmus jarlov står og siger at
og tyve er rigtig stort og nogle ting virkeligheden er bare
bare sige at hvis ikke der var blevet givet midlertidige bevillinger til for eksempel politiet
mere i forhandlingsreserven til de her finanslovsforhandlinger og der er også andre reserver vi kan kigge på men det er bare et faktum det kunne
mest er til gavn for dem i toppen men når det kommer til politiet
midten af nullerne og frem hvor man bare tænkte vi kan bare spare en masse penge vi kan bare nedlægge tusindvis af stillinger det kommer ikke til at betyde noget som helst
som om at den recept som liberal alliance har for hele det danske samfund
liberal alliance mener at det at det offentlige forbrug
skal skal sænkes altså hvad er målet for liberal alliance hvor lavt skal det offentlige forbrug være
mange forbehold for de konklusioner man kommer frem til i forhold til det datamateriale der bliver brugt til at drage de konklusioner
en stor fed streg under det tal og så sige at man kan spare
som herre ole birk olesen står og siger er simpelt
den rapport hvis man læser den seriøst og jeg må sige at
jamen så er det jo bare at liberal alliance vil lave en skat på hele det danske samfund og vi har
at fastholdelsen af anstaltsbetjente
er en virkelig virkelig stor udfordring vi kender det jo også i forhold til fængselsbetjente i kriminalforsorgen herhjemme men det lyder som om der virkelig er nogle nogle problemer og
urimelige forskelsbehandling i lønnen der er i forhold til anstaltsbetjente
og fortælle lidt mere om hvad det vil betyde for muligheden for at rekruttere nok personale hvis man i højere grad får en rimelig løn eller simpelt hen får den samme løn som
man man får i danmark altså at der ikke er den urimelige
og hvad der vil være rimeligt
i den her folketingsperiode og i hvilken sammenhæng
ud over det demografiske træk
ikke sket et løft som sikrer imod forringelser
til de sidste fire år det må man jo også som
demonstrerende forældre og bedsteforældre
penge til den grønne omstilling som klimaaktivisterne har demonstreret for så
finansministeren når finansministeren har hørt debatten i dag og har hørt indlæg fra radikale
det så ikke
meget stort indtryk på finansministeren at alle de tre partier sådan
synes at der skal flere penge på bordet og at
er finansieringsforslag som kan virkeliggøre det handler det
grænsen op hvis vi skal fjerne uddannelsesloftet og hvis psykiatrien skal have en akutmilliard
der ikke penge nok og når vi samtidig har en situation hvor der jo tydeligvis er bred enighed
yderligere finansieringskilder som kan indgå i finanslovsforhandlingerne så er det vel egentlig bare et spørgsmål om den politiske vilje til at
bruger vi da på noget som i forvejen fremgår af forståelsespapiret og som det er indlysende at vi skal
budgetloven som vi jo i
folketingsår skal se på en revision af det skal ikke være nogen hemmelighed at
vi helst så budgetloven skrottet helt af mange forskellige grunde budgetloven fører blandt andet til overdreven
skrappe økonomiske sanktioner over for kommunerne ved budgetoverskridelser hvis kommunerne under et forbruger mere end budgetteret vil budgetoverskridelsen bliver modregnet i bloktilskuddet i det kommende år
det er en mekanisme som har ført til en spareadfærd i kommunerne
besparelse på godt fire milliard kroner eller knap to procent af kommunernes samlede nettodriftsudgifter eller hvad der svarer til godt og vel ni tusind offentligt ansatte
mindreforbruget medfører jo at kommunerne leverer mindre velfærd end hvad borgerne betaler for og derfor er regningen for budgetloven sendt til modtagerne af velfærd
giver et pres for at bruge pengene sidst på året årsagen til det er jo at der ikke med budgetloven er givet adgang til at mindreforbrug i et år kan føre til merforbrug
året efter uden at bryde det nye års budgetrammer
i forhold til en revision af budgetloven og det er jo også en af de ting som vi nok kommer til at lave en revision af nemlig en
form for flerårige budgetter som kan resultere i en opblødning af budgetloven som trods alt alt andet lige vil føre til
der er også andre forslag som vi har tænkt os at bringe på bane i
til hele diskussionen omkring budgetloven hvis det er at man ikke vil følge vores forslag om helt at skrotte budgetloven så kan man jo følge en håndfuld
man kan for eksempel undtage
klimainvesteringer bør efter vores opfattelse være undtaget anlægsloftet på den måde kan der skabes en øget fleksibilitet man kan indskrive i loven som foa har
at den offentlige økonomi skal følge befolkningsudviklingen og den øvrige velstandsudvikling det vil sige det