syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
venstre vil til enhver tid meget gerne være med til at arbejde for bedre miljø og
fulde konsekvens er altså ukendt yderligere har
flere ordførere givet udtryk for vilje til at dispensere og det gør også
forringe landskabet i ådale og langs søer og vandløb enkelte kommuner jeg har nævnt tønder gør opmærksom på at det vil være uhyre vanskeligt
som det fremgår er radikale venstre ganske skeptisk over for l ethundrede og
ikke mindst kommer til udtryk i høringssvarene jeg vil derfor gerne høre om det er
ministeren har indføjet et afsnit med ministerbeføjelser
hvorfor er det nødvendigt at indføje en sådan bemyndigelse i denne lov er det de modsatrettede interesser der
arealer hvor udlægget af randzoner vil ramme
for eksempel på arealer med særlige højværdiafgrøder
det spørgsmål er interessant i forbindelse med debatten om det her lovforslag
at fødevareministeriet skal støtte yngre landbrugere på andre måder end den vi afskaffer med l en hundrede og
er tale om en særlig ordning for landbrugserhvervet som ikke gælder andre erhvervssektorer
eu støtte gør at det giver god mening at få lovforslaget gennemført med de bemærkninger vil jeg sige at vi i
teknisk lovforslag som følge af fødevareforliget må der nogle ændringer til for at kunne lægge gebyrer på forskellige områder
to gennemgående temaer i lovens temmelig forskellige dele fødevaresikkerhed og gebyrer
fødevaresikkerheden som andre ordførere her har nævnt er
når jeg køber kødpålæg
tilføje at det er helt lovligt at undlade denne oplysning vi kan nok her øjne en kommende kødskandale hvis regeringen da ikke sætter ind med en oplysningskampagne eller andet der hindrer det
nødvendigt med myndighedskontrol for at sikre fødevaresikkerheden på et eller andet niveau skal myndighedskontrollen være en anden kontrol loven tager hånd om har andre nævnt er
at kræve betaling af udgifter for at overholde den her
ef ordning der skal forebygge afværge og standse ulovligt urapporteret ureguleret fiskeri
heller ikke utilfredse med det mener vi også at vi skal have en hjemmel i loven om så vi kan godt støtte denne del af loven vi synes også at det er lidt rodet at den bliver placeret sammen med en del af fødevareforliget
loven skal skal placeres kontrollen sættes ind på forskellig vis
for eksempel haderslev tager sig af
der står for kontrol af den
en privat måde at certificere fisk på men jeg vil gerne høre
at det er en fornuftig måde at få forbrugeren medinddraget på at fisken bliver certificeret på en eller anden måde så forbrugeren kan vælge en fisk der er fisket
i det små er ved at vinde indpas
msc ordningen og hvordan forholder ordføreren sig
afslutte min tale med så herre ib poulsen ved sådan
var på studietur til spanien og kap verde
har det europæiske agentur for fiskerikontrol og fordi den spanske fiskerflåde nyder godt af eus fiskeripartnerskabsaftaler med lande på
syv har haft en såkaldt særlig partnerskabsaftale med
bilaterale fiskeriaftaler mellem eu og tredjelande har længe været en del af den fælles fiskeripolitik med to tusind og to reformen indførtes begrebet partnerskab denne reform skal nu reformeres
i begrundelsen for forespørgslen kom ordføreren for
udgivet en grønbog og at der er identificeret fem problemområder
men jeg vil tilføje at vi
nævne at det ikke udelukkende er fartøjer fra eu der er synderne og som overfisker omkring afrika fisker der fartøjer fra asien og sydamerika for nu at nævne andre der
er med til at overfiske i havet dér men både omkring afrika og i vore egne farvande gælder det at der er interessekonflikter mellem de økonomiske
fra et socialt perspektiv kan effektiv stortrawling true arbejdsmulighederne i de små kystnære fiskerier og dette gælder alle vegne
perspektiv kan intens trawling repræsentere den største risiko for udtynding og udryddelse af fiskebestande
fisker meget med store trawlere så forsvinder
nemlig sammen med fiskene så der er en række problemstillinger
i radikale venstre mener vi at fiskeriet skal være bæredygtigt fiskene skal kunne reproducere sig selv og det bør gælde både i eu farvande og alle de steder hvor vi kan gøre vores indflydelse gældende derfor skal
med i anviser en hel række aktiviteter
vi støtter rigtig meget
jeg har spurgt ind til før mærkning af fisk med
msc mærkningen den skal fremmes
flere mennesker der får medejerskab
at fremme bæredygtigt
er der en lang række tiltag der kræves for at
kan få en bæredygtig udvikling i eus fælles fiskeripolitik
radikale venstre forventer vi at regeringen
vedtagelse her som vi alle sammen står bag
hvis jeg så skulle fortsætte og spørge herre ib
hvordan dansk folkeparti stiller sig over for den udvikling
at få certificeret fiskene med en eller anden form for certifikat det kan være msc mærkning det kan også være andet og det var
samme argument nemlig at forbrugerne kan få indflydelse på
af antibiotika vi har
og det kan ikke alt sammen relateres til flere dyr
gennem disse foranstaltninger kan styre antibiotikaforbruget så det ikke stiger uden sygdomsgrund
når vi hører om landbruget og landbrugserhvervet
det andet op der er sager i medierne som efterfølgende bliver til debat i salen
og forbrug af antibiotika så er der røde tal på bundlinjen meget røde
negativt indtryk af erhvervet og det kan ingen være tjent med hverken forbrugerne
i debatten derfor vil vi gerne høre
kvalitet i højsædet ja men jeg manglede
for at sektoren kan blive sin store gæld kvit og blive
ikke er hvad de skal være når vi ser på landbruget det ser ud som om det erhverv er i et vadested hvor der skal ske noget nyt for at det kan komme videre det er komplekse problemstillinger vi står over for her derfor mener vi i
en god idé at lave en undersøgelse der skal gøre klart hvad der
for at det nu meget gældsplagede erhverv kan gøre sig fri af gæld og blive et indtjenende erhverv der kan blive bæredygtigt en kommission som får
til opgave at undersøge det og give anbefalinger naturligvis den skal arbejde hurtigt for der må ske noget så landbruget kommer på banen det omgivende samfund må også høres i debatten fordi landbruget er et så omsiggribende erhverv
som aftager produkterne når mit spørgsmål til erhvervet ved en landbrugskonference for nogle måneder siden om hvorvidt landbruget har tænkt sig at tænke forbrugerne med
i planlægningen af fødevareproduktionen fremover blev mødt med citat vi skal ikke tage hensyn til danske forbrugeres krav og forventninger
hvilken som helst fødevareproduktion der skal stilles nogle krav sikkert andre krav end der
stilles i dag kunne det se ud til fordi landbruget er
hvilke forhold skal landbruget have for at blive
at vi har et bæredygtigt landbrug med en produktion
fødevarer i fremtiden
socialistisk folkeparti enhedslisten christian h hansen og radikale venstre
kan udvide produktionen af økologiske og sunde fødevarer samt at sikre en balanceret udvikling i landdistrikterne at sikre landbruget en plads som
energileverandør af grøn energi at basere landbrugserhvervet på
miljørigtig bæredygtig ægte grøn vækst omlægning af de eksisterende landbrugsstøtteordninger til projekter hovedsagelig med miljø og økologiformål for øje fremme af disse mål i
et hårdt presset erhverv nu jeg vil ikke
for venstre kommer med også er kloge forslag
de her mangefacetterede nuancerede problemstillinger i en sammenhæng og derfor mener jeg at det er klogest at
nedsætte en kommission som kan
analysere området og dermed også tage de redskaber i brug som er de klogeste
også kunne være nogle af de redskaber som ordføreren nævner
en paraply i virkeligheden så vi kan se i helikopterperspektiv hvad
erhverv slås med og
har vi viden ja men der er sikkert også noget viden vi ikke har
vi skal have skal have mere viden samlet sammen og vi skal have viden
det faktum som vi alle sammen ser i øjnene at landbrugserhvervet har en meget stor gæld nu jeg mener at der er nævnt et tal i størrelsesordenen tre
en rentabel virksomhed men landbrugserhvervet som sådan har noget hen i retning af tre hundrede og tres milliard
hvilken viden vi har er det tilstrækkeligt gør vi det rigtige og det ser
hvor vi er kommet med et meget omfattende økologisk udspil
når vi skal forholde os til s og sfs
ved at vi har et fælles forslag til vedtagelse i den her sammenhæng som vi arbejder med i dag så det fælles
vi har lavet s sf enhedslisten christian h hansen og
er et samarbejde og det står vi ved sammen
forhandlinger på de politikområder som man hver især har og så laver vi
en akut problemstilling og det kan ikke nytte noget at det
herre rené christensen spørger mig om
sådan må jeg forstå det så kan jeg
politik der hidtil er blevet ført fra den her regerings side
og vkos side med hensyn til landbruget
bragt landbruget ud i en ganske forfærdelig situation med en enorm gæld
at gå længere tilbage end til to tusind og fire der var landbruget ikke i den gældsplagede situation så det er helt entydigt
når vi i radikale venstre gerne vil have en anden politik
vi nødt til at tage de samarbejdspartnere som gerne vil have en
vi kan ikke være tjent med have et så gældsplaget landbrug det kan landbrugserhvervet
det er jo netop en af grundene til at vi har rejst den forespørgselsdebat her i
er interesserede i at landbruget falder sammen
i at få et bæredygtigt landbrugserhverv derfor er vi nødt til i den her kreds at diskutere hvordan
erhvervet yderligere byrder
kan jeg ikke være helt enig med ordføreren i
jeg hører v k og o vil nu er mere af samme slags
små skattelettelser og det er lidt lettelser
er mere af samme slags og det har vist sig med
tiltag som ordføreren nævnte så er spørgsmålet
ordføreren beskrive muligheden for eller planlægningen af at skulle få
store gæld ud af erhvervet hvordan skal erhvervet få arbejdet sig ud af
og lave nogle rammevilkår så erhvervet kan være et bæredygtigt erhverv derfor
rentabelt igen og så de tre hundrede og tres
så vil jeg også gerne høre om venstres ordfører vil forklare mig hvorfor en kommission er en syltekrukke jeg ser den jo som
brugbart redskab til at kunne analysere
landbrug er overlevedygtigt sådan hørte jeg
så er det jeg ikke helt kan forstå hvorfor ordføreren stiller sig så negativt
nedsættelsen af en kommission fordi for mig at se kunne det være det redskab der kunne afdække de bedste redskaber ordføreren
måske revurdere sin holdning
til kommissionen fordi den kunne være det
hver for sig udmærkede det
forventning om at alle de mange ting kan gøre det at at
store gæld kvit har ordføreren en forventning om at alle de mange gode ting der sker og som ordføreren ser kan
kan få gælden til at forsvinde og det har ministeren altså misforstået det
en løsning så nævnte
og dermed de konsekvenser den også havde for landbruget men nu er det sådan
kan huske jeg har set tal fra landbrug fødevarer
den voldsomme gældsætning begyndte længe før finanskrisen jeg mener faktisk
fire hvis jeg husker kurverne rigtigt så det bedes ministeren kommentere mens vi er ved
skal sørge for at sektoren er bæredygtig tilbage står jo de her
milliard kr som vi ikke har fået noget rigtigt bud på rammevilkår for at få
kan være et samfundsanliggende på en eller anden måde altså med rammevilkår af en slags
besvarelse hvor ministeren talte om at sikre kvalitetsprodukter til forbrugerne hvilket jeg er fuldstændig enig med ministeren i
forbrugeren efterspørger jo varer af forskellig slags forbrugeren efterspørger også rent drikkevand og kvalitet som
beskrevet når nu ministeren ikke kan gå med til
en kommission som kunne beskrive det og analysere det hvordan kan man så sikre de rigtige rammevilkår for den her del af fødevareklyngen
for en god debat debatten var god den
tiltag så landbrugserhvervet får rammevilkår
kommer ud af gælden og kan få en fremtid som ikke er gældsplaget
af midlerne som venstres ordfører nævnte planloven
have venstres ordfører til at uddybe hvordan kan man ved at
specielle vilkår bidrage til at danmark
erhverv i kystnærhedszonen kan bidrage til ro og fred på landet og balance i danmark det får mig til
nævnte at ildsjælene i området er vigtige det er jeg
noget i gang men jeg har ikke hørt
hjælpe de her ildsjæle for ildsjæle lever jo ikke evigt de skal have noget at leve af
ikke brænder ud hvordan vil venstre hjælpe dem med at skabe rammer så de ikke dør ud inden de når at sætte
et lidt nedsat tempo i forhold til byområderne med mere som fordele i vor hverdag ulemper er der nu også i områderne uden for byerne det ulemper der er til at få øje på
redegørelserne og f fire og tredive som vi behandler i dag gør rede for
ulemper med dårlig trafikal infrastruktur manglende jobmuligheder manglende uddannelsesmuligheder huse der står og forfalder en affolkning der kan mærkes et cetera udfordringerne som gælder for landdistrikterne de små øer
er store redegørelserne giver en række bud på hvordan de kan kommes i møde og udviklingen vendes der tales om turisme bredbåndsdækning til alle ekstraordinær statslig støtte til færgeanskaffelser
det er blot desværre sådan at alle de tiltag eller mange af dem hvor gode de end måtte være tænkt står noget alene og
er fugle på taget eksempelvis
initiativer under grøn vækst lempelse af planloven udlæg til sommerhusområder
lempelsen af planloven synes vi i radikale venstre er en rigtig dårlig idé
det alene drejer sig om ni og tyve kommuner hvis vi
at ødelægge de naturområder folk netop flytter ud på landet for at være
meget vel være at det er finanskrisen der er skyld i at der er så mange sommerhuse til salg men når nu tingenes tilstand er sådan
er det altså slet ikke det rigtige værktøj at sætte ind med
kystnærhedsområderne skal være kystnærhedsområder det skal være den zone hvor der ikke skal bygges hverken det ene eller det andet et andet forslag vi stiller os lidt spørgende over for
mere enig i det synspunkt
ret enkle tiltag nu får vi jo en debat om det her område ved lovbehandlingen af folkeoplysningsloven tirsdag den tiende maj men det mangler altså at blive nævnt i bare en af de her redegørelser vi sidder med
radikale venstre vil vækst i hele danmark vi har en lang række forslag for at opnå vækst i hele danmark
få etableret fonden nu og den private medfinansiering må sikres projekt for projekt vi vil oprette en ordning for udkantskaution
i vestjylland for i alt fem hundrede million kroner vi vil iværksætte et innovationsprogram med hjemsted i vestjylland som skal bruge regionens kompetence inden for fødevareområdet til at skabe nye produkter og services et program kunne fokusere på
imødegå problemer med stigende overvægt og deraf følgende livsstilssygdomme eksportpotentialet for produkter og services på dette marked er enormt vi vil afsætte syv
over ti år til udviklingen af det økologiske landbrug og der vil vi sikre en effektiv markedsføring af danske fødevarer vi vil fremme udlægning
har bredbåndsløsninger til rådighed
vi er med i den tekst
fire og tredive der holder fast i at vi politisk skal give rammer så der kan ske alt det vi gerne vil og som fremmer en positiv udvikling og vækst i alle egne af danmark
mener vi ikke alene en industriel udvikling vi mener heller ikke
vi alle sammen kan kan
der og så de ikke bliver lukket af for nogen
min opfattelse af begrebet udvikling nok er forskellige jeg har ikke opfattelsen af at det konventionelle landbrug skaber en masse arbejdspladser for eksempel
derimod ved jeg at undersøgelser viser at økologiske landbrug skaber mange arbejdspladser i primærsektoren primærsektoren er jo derude på landet hvor
er det vi taler om i dag det er derude i landdistrikterne vi taler jo absolut ikke i dag om
de arbejdspladser der er i selve landbruget der er de økologiske landbrug altså væsentlig foran de konventionelle med hensyn til arbejdspladser det er ikke sådan at landbruget i dag skaber mange arbejdspladser
sundhedsydelserne vi har et udmærket system i sønderjylland hvor jeg jo bor med sundhedshuse
og store lægehuse hvor hvor der er forskellige lægefaglige
områder til stede vi har en
kombineret ambulance og helikoptertjeneste vi har samarbejde hen over grænsen
kan komme til et sygehus og få hjælp i en fart jeg kan kun sige at
det system som vi har fået opbygget i sønderjylland med fordel
en kombination af
hvor vi har den primære sundhedshjælp og en kombination af helikoptere og
vi vil vækst i hele danmark men mit egentlige
sygehuse er kun gode hvis der er kvalificeret og veluddannet personale til stede vil ordføreren bekræfte at det er en betingelse for et godt sundhedsvæsen at det er muligt
kan blive behandlet det kræver speciel ekspertise som kun kan være få steder da der altså ikke kan uddannes
er til stede skal bruges og holdes vedlige for
være mange sygehuse over det hele og det ville som der
første spørgsmål netop kollidere med uddannelse udvikling viden
og brug af viden men jeg bad om ordet anden gang for
at få ordføreren til at uddybe det som ordføreren egentlig
sundhedsstrukturen kan løses på andre måder end ved
så vi får en sundhedsstruktur i det her land hvor alle er dækket ind men på en anden måde
der er tænkt på at udgifterne for øboerne ikke skal blive for uoverkommelige
da også med i den vedtagelsestekst der opfordrer regeringen til at fremsætte forslag om ændrede ordninger for de tre øer som anbefalingerne lød for
vi har nu debatteret danmarks skæve udvikling i et stykke tid der er en lang række indikatorer der viser at der finder en skævvridning sted
set i den kontekst synes det at være et klogt forslag
der kan få ordentlig styr på hvad der vil virke
skal indgå i et sådant kommissionsarbejde og der kunne måske være flere områder for mig at se er det systematik at man
området og jeg opfatter b otte og halvfems som et forsøg på det
når der nu er så mange ukendte faktorer
de her områder uden for byerne som der er jeg har under et tidligere punkt i dag redegjort for den radikale plan vækst i hele danmark
er vi radikale da positive over for hensigten men vi kan ikke
jo heller ikke en del af sf og ss finanslovforslag og kan derfor ikke tilslutte os den finansiering som sagen står
må vi derfor sige at b otte og halvfems er et fint og sympatisk
at vi ikke kan gå ind for forslaget som det
folkeoplysning er en vigtig del af demokratiudviklingen
nu har jeg kun et spørgsmål tilbage
finanskrise og før skattelettelserne rigtig tog fart var tilskuddet som en anden ordfører også har sagt
og i to tusind og elleve er vi nede på tre hundrede og fem og tredive million kr altså cirka det halve hvor skal overliggeren være for at kunne
forudsætte er en vigtig del af demokratiudviklingen
egen demokratiproces har som bekendt været undervejs i godt og vel en hundrede og halvtreds år og det er den stadig væk når vi i dag behandler l to hundrede og syv om øget demokratiforståelse og aktivt medborgerskab
temaer der er helt essentielle for vort demokrati
der er også et par svagheder fundamentalt er
en af svaghederne ved lovforslaget er som andre har nævnt i dag at de midler der tilflyder området kunne være
det er sådan at der er stor geografisk forskel
det kræver viden og medvirken radikale venstre vil indtrængende anbefale at forslaget vedrørende kommunale tilskud ændres så de udgør mindst halvtreds procent af udgifterne til aflønning
lærere og ledere for at undgå at forslaget medfører mindre aktivitetsniveau i kommunerne skal forslaget nødvendigvis følges af en genopretning af det statslige bloktilskud til kommunerne den usikkerhed der hersker i mange
om støtteniveauet om rammen medfører uvægerligt manglende muligheder for planlægning og drift i de folkeoplysende foreningers aftenskolevirksomhed
i mange kommuner i nogle kommuner endda stærkt beskårede tilskud gør det særdeles vanskeligt at opretholde en stabil folkeoplysning og det er ikke uvæsentligt
lokaleforholdene skal vi også kigge på det er
har det været i mange år og det vil det også være fremover
om vi kan få nogle ordentlige
er virkelig en stor styrke også åbningen for udvikling af nye organisationsformer og samarbejder er
jeg vil pege på at samarbejdet også bør omfatte erhvervslivet det kan tages som en opfordring det er
et rigtig stærkt samarbejde mellem forening kommune og erhvervsliv
udviklingsfaktor i lokalområdet ved at ophæve emnebegrænsningen for fleksible tilrettelæggelsesformer åbnes for rigtig store muligheder
kolossalt udviklingspotentiale som nogle foreninger da også allerede har øje for at udnytte
at man kun må bruge maksimalt maksimalt fyrre procent af støtten til denne form for undervisning
har altid arbejdet for at alle får så meget medindflydelse på egen situation
forpligtelser der følger med vi ser den her lov som et
godt skridt i den rigtige retning dog med plads til visse forbedringer vi er positive og vi glæder os til udvalgsarbejdet hvor vi vil prøve at ændre nogle af de elementer jeg har været inde på og
undervisningsform der hedder fleksible tilrettelæggelsesformer og som jeg var inde på i min ordførertale
at udvide muligheden fra de nuværende fyrre procent
nogen tvang men muligheden kunne være hundrede procent
ville ministeren være positiv
der dukker desværre af og til sager op som gør at det er godt
positivt ment og sympatiske spørgsmålet er om det er lige nu vi skal ind at ændre på bestemmelserne på dette område vi indgik i
første juli to tusind og ti og alle elementer er endnu ikke implementeret
og jeg mener derfor at vi har taget problematikken alvorligt
formålet med veterinærforliget var blandt andet at øge velfærden for dyr både i besætninger og ved transporter det blev besluttet at
kontrolindsatsen på vejområdet
et samarbejde mellem politiet og rejseholdet
foretaget indsatser på området
vi evaluerer det i to tusind og tolv altså om et år til den tid vil det måske være på sin plads at foretage ændringer det må vi finde ud af i forbindelse med evalueringen radikale venstre synes
jeg vil ikke afvise at vi kan støtte noget der ligner dagens forslag
altså er dele af veterinærforliget mod intentionen ikke lever op til forligsparternes forventninger så vi kan ikke støtte
en del af forliget er at forligsparterne skal mødes hvert halve år for at gøre status over situationen som den nu er vi havde et møde i januar februar som jeg husker det og det vil så
et halvt års tid efter det vil sige juli august så der forventer jeg
hvordan tingene forholder sig for jeg anerkender jo at det i den her debat ser
samlestaldene er et
i det her tilfælde for jeg mener at dyrlæger har faglighed og derfor har vi tillid til at dyrlægens faglighed er det der er bestemmende for hvordan
at få en status på forligets implementering
en status på på de elementer som vi også diskuterer i dag det er klart det er ikke en decideret evaluering vi tager det er en statusrapport også med henblik på
at sætte en dagsorden på bestemte temaer et af temaerne
vil være samlestaldene et andet tema vil være nogle af de ting vi diskuterer i dag og hvad der også måtte komme frem i øvrigt i løbet af det halve år det er jo ikke kun diskussionen i dag
for diskussionen i august eller hvornår vi nu har det halvårsmøde vi har så naturligvis
diskuteret og også ændret
undervejs det er det der ligger i forliget og det vil
forslaget går ud på at udfase pelsavlen over en tre årig periode og derefter have forbud mod pelsdyravl her i landet siden de tidligste tider tider
har vi klædt os i skind på de her breddegrader for at holde varmen i dag er det ikke alene for at holde varmen i dag er der kommet design og industriel produktion af pels indover
i beslutningsforslaget mener at jagt på dyr for at bruge pelsene
skal ikke betyde at vi skal ud og lovgive
vi skal lovgive så der bliver hensigtsmæssige rammer for aktiviteterne derfor skal vi selvfølgelig politianmelde dem der ikke overholder loven
systemer der afslører dem vi skal have branchen til at arbejde med i forebyggelsen af de her forfærdelige dyremishandlinger vi har set
har jeg fået lavet den forkerte indstilling så jeg kan meddele at det radikale venstre stemmer imod ændringsforslagene undtagen nummer seksten og sytten som vi kan stemme for
udviklingspulje uden ekstra tilskud som er øremærket til udvikling
jeg vil spørge ministeren om ikke det vil være rimeligt at
tilfælde hvor kommunerne giver lov til at påbegynde et byggeri
og der vil stadig kunne klages når miljøgodkendelsen er
endelig gives der hjemmel til at arbejde med digital kommunikation mellem borgere og virksomheder på den ene side og det offentlige på den anden side inden for visse dele af jagt
også et forslag der er helt i tråd med regeringens ønske om yderligere digitalisering i den offentlige sektor
besparelsespotentiale og dermed altså frigørelse af midler med andre ord er
hele tre ting på en gang som det
en reklame nemlig afbureaukratisering digitalisering og frigørelse af offentlige midler til offentlig service
men nu også for de sager der vedrører
og stykke seks i ejendomsskatteloven da den daværende indenrigs og sundhedsminister
gennemførte ændringen af loven kaldte han det for en fremtidssikret model i dag står vi så
fremtid og jeg ved ikke om han har lyst til at gentage sine ord i dag hvis man ser på rigsrevisionens beretning om sagen er der i hvert fald
i indenrigs og sundhedsministeriet og skatteministeriet kritik af samarbejdet mellem de to ministerier kritik af skat for at have foretaget en ændring af den administrative praksis
overensstemmelse med loven og kritik af den alt for sene indgriben efter man blev bekendt med at man opkrævede skatter ulovligt
opkrævede skatter er da også en alvorlig sag en sag som jeg håber vi nu sætter punktum for ved at forlænge forældelsesfristen så borgerne kan få deres penge
ordføreren at han bliver ilde til mode
man fra
lofter som den borgerlige regering
af at regeringen nu har afskaffet de her lave kontanthjælpsydelser så kan man
var der under den borgerlige regering og at arbejdsmarkedspolitikken
vi kan i hvert fald se at rigsrevisionen
arbejdsløse fordi aktiveringen simpelt hen ikke virkede til sammenligning kostede det
er det virkelig så forkert at
at tvang er den eneste vej
i krisetider som nu hvor kommunerne har behov
øge konkurrenceudsættelsen
omtalte den her mulighed som et redskab i
er måske nok et lille
ikke desto mindre også et vældig markant lovforslag når det handler om forskellen på den nye
den gamle regerings syn på det kommunale og
og regionernes konkurrenceudsættelse det er en kurs der var
så må sige støbt solidt i højreorienteret beton hvor det handlede mere om konkurrenceudsættelse for konkurrenceudsættelsens egen skyld end om at skabe en bedre offentlig sektor
eksempelvis puslede den gamle regering jo i februar sidste år med et forslag om
tyve procent af hjemmeplejen det er så slut nu den nye regering har nemlig en anden kurs hvor vi lægger vægt på dialog
det her forslag der handler om om muligheden for
udbyde og så kommunernes eget selvstyre jeg mener at det
en væsentlig og latent trussel for kommunernes selvstyre når der ligger muligheden for at en minister kan gribe ind med tvang og dermed altså tvinge kommunerne mod deres eget ønske må man så forstå
andre veje til hvordan vi kan nå det mål som både regeringen og forstod jeg også ordførerens parti er enige
af at vi tager snakken her om konkurrenceudsættelse jeg er nu ikke så bange
konkurrenceudsætte jeg tror sådan set vi kan nå langt ad konkurrenceudsættelsens vej og jeg tror også at kommunerne og regionerne i
nå ud ad den vej det jeg forstår er er udfordringen og som jeg synes at det er helt ansvarligt at regeringen tager fat på
ligger i værktøjskassen lige nu ligger der den her latente trussel med tvang og der mener jeg at vi skal erstatte den med nogle bedre redskaber som kommunerne og regionerne faktisk kan bruge til noget
i hvert fald er at man ikke vil gå tvangens vej at man ikke vil
have tvangsmuligheden over for kommuner og regioner de nye ting der skal lægges i redskabskassen er nogle af dem vi skal prøve at udvikle forhåbentlig i et bredt samarbejde også her i folketinget
hvor vi kan lægge nogle nye redskaber i den her kasse et af dem ved jeg er at
så det er et meget konkret bud på det jeg håber der kommer mange flere redskaber i redskabskassen
at både vores kommunalbestyrelser og vores regionsråd selv er i stand til at identificere og også
i muligheden for at vores minister kan tvinge kommunerne
styringsværktøjer og incitamentsstrukturer over for kommunerne jeg har det i hvert fald sådan
i socialdemokratiet at tillid er bedre
jeg har fuldstændig tillid til at vores kommunalbestyrelser og vores regionsråd hvis såfremt ifald de måtte kunne identificere
det er der også ude i kommunerne og det er der også i regionerne så derfor har jeg
tillid til at det kan vores kommuner og regioner gøre
lægge nogle flere og bedre redskaber
er i krise og det mærker man også ude i kommunerne og regionerne og også i jammerbugt
ordføreren tror på at kommunerne og regionerne for den
at sende noget ud i konkurrenceudsættelse
hvornår det så er klogest eller hvornår man får den billigste pris hvad enten det er en privat udbyder eller som ordføreren så selv har
tidligere når man hørte partiet tale om det kommunale selvstyre at
det var dejligt at få på plads jeg synes også
er så i lyset af den her tiltro til kommunerne at jeg simpelt hen ikke forstår hvorfor det pinedød er så vigtigt at der skal ligge et redskab med mulighed for at tvinge kommunerne
drejer sig jo dybest set om at gøre den luft
det er sådan at tres til firs procent af
derfor er det jo nødvendigt med et samarbejde
virksomheder i eu der blandt andet skal bruge den bedst tilgængelige teknik ud fra et miljøperspektiv i danmark drejer det sig om cirka to tusind virksomheder
vil opleve det her som en byrde men fordi vi længe har haft
mange danske virksomheder allerede er langt fremme på det her punkt
være mange danske virksomheder få en reel konkurrencefordel og de mange danske virksomheder der arbejder med miljøteknologi
eksportpotentiale som jeg selvfølgelig forventer at de vil søge at indfri til gavn for virksomhederne selv og til gavn for danmark som samfund samtidig vil vi som samfund
en samling af myndighedskompetencen vedrørende afgitringer på ferskvandsdambrug på ét sted nemlig hos kommunerne og at kunstgødning ikke må udbringes på skrånende arealer om vinteren
et lovforslag der giver klare gevinster
og for samfundet og som samtidig giver mange danske virksomheder en konkurrencefordel
arbejdsløs når man er lidt op i
kan også efter nogle ekstra år på arbejdsmarkedet få en større pension udbetalt end de ellers ville have fået resten af livet med lovforslaget foreslår regeringen
give pensionisterne mulighed for at standse udbetalingerne fra livsvarige pensionsordninger
disse ord stemmer socialdemokratiet
for kommuner og regioner med det formål
fremme kvalitetsudvikling bedre ressourceanvendelse
for borgere kommuner regioner og staten
også sikre en bedre ressourceanvendelse end den vi kender i dag i den forbindelse vil jeg gerne understrege at det er afgørende for mig og mit parti socialdemokraterne at instituttets arbejde er relevant aktuelt
noteret mig at langt de fleste er positivt indstillet over for oprettelsen af et nyt analyse og forskningsinstitut jeg har samtidig bemærket at enkelte høringssvar problematiserer instituttets uafhængighed
derfor gerne understrege at det nye institut oprettes som et uafhængigt statsligt institut med statslige midler følger selvfølgelig en række forpligtelser ikke mindst at der tages ansvarlige økonomiske hensyn ved anvendelsen
den endelige udformning af lovforslaget og samtidig sikres instituttets uafhængighed jo igennem en selvstændig bestyrelse der træffer beslutning om instituttets økonomi arbejde og øvrige
forhold jeg håber meget at et stort flertal her i folketinget støtter op om dagens lovforslag
i ministeriet særlig i forhold til den her fjorten dages frist som spørgeren henviser til
bliver taget ud af lovgivningen så så allerede der
også var en fin anerkendelse af de høringssvar der er blevet givet i forhold til instituttets uafhængighed i sit faglige virke
der er uafhængigheden essentiel og der mener jeg faktisk vi
en konstruktion hvor man i øvrigt i sammenligning med med den bestyrelsessammensætning
udpegningsmodel man kender fra de institutioner der bliver lagt sammen sikrer at resultaterne er fagligt
på vi også får nogle gode diskussioner om
ned i værktøjskassen når vi kommer til kommuneøkonomiforhandlingerne her senere på året
bestyrelsen er ramt rigtigt i forhold til to ting
til at sikre at det der bliver undersøgt også
helt tryg ved at den bestyrelse der er udpeget er fuldstændig uafhængig og sikrer at de forskningsmæssige
og analysemæssige resultater er præget af fuld metodefrihed og faglig styrke
sinde at der er styr på danmarks økonomi som hos enhver af os andre
som skal sikre at budgetterne bliver overholdt i netop kommuner og regioner det gør vi for borgernes skyld og vi viser
er der styr på økonomien her passer pengene pengene passer i kommunerne og pengene passer i regionerne det sikrer vi
skal de dygtige kommuner og de dygtige regioner for alvor styre økonomien kommunernes regnskaber for to tusind og elleve
er allerede omfattet af modregning i bloktilskuddet hvis en kommune overskrider de aftalte
vil modregningen blive fordelt med tres procent i de kommuner som
bliver lagt et loft over anlægsaktiviteten
men regeringen forpligter også sig selv med en tættere styring af kommunernes økonomi forpligter regeringen sig samtidig til at understøtte kommunerne
konsekvenser hvis kommunerne ikke levede op til deres økonomiske rammer
arbejdspladser vi har kickstartet danmarks økonomi og i dag har vi så fremlagt en
ethundrede og firstusind flere
sagt at den her regering har fokus på at skabe arbejdspladser
lagt skjul på at det det skal have konsekvenser hvis kommunerne ikke lever op til deres økonomiske ansvar det giver sig selv for målet
meget klart signal til danskerne om at her passer pengene
meget klart signal til omverdenen
passer pengene det vi fremlægger nu er jo sådan set noget kommunerne
vi kan se at sanktioner fungerer og derfor mener vi at det er
stod det meget klart at socialdemokratiet ønsker
regionernes overlevelse vi kæmpede for fortsat at have regioner i danmark og det har vi fortsat
regionale politikere nu er jeg jo i den heldige situation at vi som parti har et stort regionalt bagland så jeg kender dem derude
dygtige engagerede politikere
stift rettet mod de konkrete løsninger i hverdagen
ny regering det overrasker ikke de fleste
regering der lægger vægt på dialog og frihedsgrader til kommunerne vi ønsker
at man forbedrer kvaliteten af den kommunale service
understøtter en bedre ressourceudnyttelse i kommunerne
øger effektiviteten af den kommunale opgaveløsning
frikommunerne kan så med de her særlige forsøgsmuligheder
med det her lovforslag bidrage aktivt til reformerne af den offentlige sektor og jeg giver venstres ordfører helt ret i at der kan være ting i det her som vi
det klæder et enigt folketing at give mulighederne når kommunerne
at prøve tingene af og udvikle den offentlige sektor i fællesskab med staten
frikommunerne får jo mulighed for at gå nye veje i opgaveløsningen tænke nyt og dermed være med til at bane vejen for et opgør med unødigt bureaukrati sikre et stærkere kommunalt selvstyre
danne brede forlig og samarbejde hen over midten og samtidig
ville vi gerne give kommunerne mere frihed og fleksibilitet til
godt at man kunne bruge et sekund på lige at rose partierne seks ud af otte partier bag det her landkortforlig som det hedder
at arbejde sammen bredt hen over midten og for at give mere fleksibilitet til kommunerne i de forpligtende samarbejder der bliver givet mulighed for
der bliver givet mere fleksibilitet i og med at vi ophæver det her nabokrav med at kommunerne kun kunne samarbejde med en kommune de var nabo med og så gives
ser på i dag med beskæftigelsestilskuddet er jo i virkeligheden en ordning som stadig
ret gammel
gå ind og justere og rette til så vi sikrer en mere præcis ordning
planlægge arbejdet efter jeg synes det er rigtig positivt at det er en justering som bliver bakket op af et meget bredt flertal i folketinget jeg er også
de justeringer vi har foreslået og som ligger i det her
fuld kompensation på landsdelsniveau for kommunernes
i fordelingen af det her tilskud i den tidligere ordning
netop det problem at ordningen kunne føre til regionale skævheder og det betød at
var en vis underkompensation af for eksempel nordjylland på fem og halvfems million
af det østsjællandske område
op på de skævheder og den går også ind og retter op med tilbagevirkende kraft sådan at forstå at der bliver en efterregulering for to tusind og elleve
det sikrer at der ikke opstår skævheder det sikrer fuld kompensation på landsdelsniveau og det er hensigten
få præciseret noget som jeg synes står ganske uklart efter
spørgsmålet om om man fra venstres side er enig i intentionen bag
gøre noget som man har gjort før i samme lovgivning
for at sikre at man ikke kan undgå
at vi skal lukke muligheden for
i regering at vi må må regne med de
løsning den har været anvendt før
grundskatteloftet har så ikke haft til formål og det har skattestoppet heller ikke at sikre at der var nogle borgere som helt kunne fritages fra overhovedet
set den problemstilling som endelig bliver rettet op med det her lovforslag teksten kunne klippes ud og sættes nøjagtig ind omkring
der ikke betaler grundskyld her i danmark
lovgivning som ordførerens partiformand herre lars løkke rasmussen
er venstre for eller vil venstre stemme rødt
lovteksten fra to tusind og to
for nogles vedkommende endda slet ingen ejendomsskat og det er jo stik imod hensigten med loven
og den fejl skal naturligvis rettes så sent som i to tusind og ti som jeg antydede i mit spørgsmål til den tidligere ordfører stod vi her i salen og diskuterede ændringen af ejendomsskattelovens § en
betød at grundskatteloftet kunne blive meget lavt eller ligefrem nul men fejlen blev rettet og så kom der overensstemmelse mellem hensigt lov og praksis
her så igen fordi det viser sig at vi har samme problem med lovens § en
de gældende beregningsregler kan føre til at grundskatteloftet bliver lavere end formålet berettiger til i tilfælde hvor der opstår nye
og det står jo i fuldstændig modsætning til formålet med loven og det er naturligvis en fejl
den skal rettes og det er det vi tager hul på i dag med forslaget i dag ønsker regeringen fremadrettet at indføre grundlæggende samme beregningsregel
som kommunerne har anvendt frem til to tusind og elleve så fradrag for forbedringer fremover skal ske i det aktuelle års vurdering og ikke
tidligere historisk år dermed sikrer vi at der også her kommer overensstemmelse mellem hensigt lov og praksis således skal jeg meddele at socialdemokraterne støtter lovforslaget og ser frem til den videre udvalgsbehandling
høringssvar ind til det man sender ud
det lovforslag der er sendt ud nu blandt andet det høringssvar som
er også kommet andre høringssvar jeg skal da ikke undlade at nævne at
interessant at både nogle af de ellers
og i øvrigt politiske partier i det her land ganske ukritisk tager
private virksomheder som tjener penge på den her type sager
det vi har set fra ministeriernes side der må jeg sige at
synes også at det svar som samtlige kommunal og skatteordførere har fået fra ministeriet klart indikerer at det kan vi trygt gøre og
et lovforslag i særdeleshed når det er i den tekniske skattemæssige afdeling selvfølgelig kan man sige at det her lovforslag sådan set er
er det da ærgerligt hvis høringsfristen har været for kort til at alle har kunnet har kunnet bidrage jeg vil dog også
partsindlæg der måtte komme selv om de kan være
det er også et hensyn som jeg mener vi som folketingspolitikere
med at forklare sådan helt præcis hvad det er
så meget til men jeg forstod bare på ordføreren at man vil stemme imod de konservatives
hvis ikke det er uenighed synes jeg da alting ophører jeg vælger i hvert
skifte i danmark og v og
fælles fodslag om boligskatten så centralt
boligskatten
grundskylden grundskylden på to tusind og tolv niveau det vil i virkelighedens verden sige at der er
det vi ikke står med
venstres ordfører også påpegede
det betyder altså at vi står med et forslag om ufinansierede skattelettelser ufinansierede skattelettelser som efterhånden vil udhule kommunernes økonomi
daginstitutioner ældrepleje fordi grundskylden er en kommunal
vi selvfølgelig enige i at stabilitet er godt for boligmarkedet derfor konstaterer vi også bare at der allerede er indbygget en afskærmning mod
af grundværdierne i de regler som gælder i dag
som grundskatteloftet som jo er et loft
en begrænsning for hvor meget grundskylden
stige fra et år til det næste reglen siger slet og ret at den grundskyld
højst kan stige med syv procent dermed har grundejerne også et værn mod voldsomme stigninger
skal beskyttes mod pludselige og voldsomme stigninger i grundskylden
kommunen som fundament for
daginstitutioner ældrepleje med videre
forslaget ufinansierede skattelettelser manglende finansiering et brud med tanken om skatteloftet og et brud med princippet om at skatten skal have en sammenhæng med virkeligheden
igen ikke kan blive enige om så centralt et spørgsmål
skal fastsættes her i landet jeg synes det er tankevækkende og jeg synes at det er interessant at få det på banen her i dag jeg tror at der sidder mange grundejere og følger med
måske synes det er en lille smule utrygt men ikke desto mindre er det jo altid rart
tingene lagt åbent frem så kan man træffe sin beslutning på det grundlag
forslaget som er blevet fremsat
og hans parti er jo ufinansieret og en ufinansieret skattelettelse i grundskylden som er en kommunal indtægt er lig med at de familier som
selv foregiver at være så bekymret for må vinke farvel til
ældrepleje så jeg mener ikke at
kan gå ret hårdt til værks i sin argumentation før man anviser finansieringen af det forslag man har bragt på banen
første runde nemlig hvad der vil ske ske i den offentlige velfærd hvis det her forslag bliver gennemført for spørgeren var jo selv på vej ind i en argumentation der handlede om at man skulle minimere det offentlige forbrug
ordføreren jo så tilhænger af at man lægger et loft
den kommunale grundskyld
en ufinansieret skattelettelse ude i kommunerne og det
den ene konsekvens at den velfærdsservice man modtager ude i kommunerne bliver forringet det er slet og ret det der er på vej med
boligejerne er tryghed om boligmarkedet og om den grundskyld de skal betale derfor konstaterer vi også at der er et grundskatteloft som jeg ved at spørgeren selv er bekendt med
lyde lidt i i den retning men uanset
hvis en skattelettelse ikke er finansieret
fastfryse grundskylden er en reel skattelettelse
er det kun nogle helt specielle mennesker der skal
det er de mennesker der bor ude i kommunerne og som modtager en offentlig velfærdsservice så længe der ikke er anvist finansiering på det her forslag er det dem der kommer til at betale men jeg skal da kvittere for det hvis det er nye toner jeg hører
parti om at man måske ligefrem finder det her så interessant at man kunne finde på at støtte det det synes jeg da er tankevækkende
have lyst til at afskaffe balancetilskuddet som jeg også godt kender til men jeg vil samtidig sige at
grundskylden ude i kommunerne
mismatch at der vil komme en forskel mellem det som grunden faktisk er værd ude i virkeligheden og den skat
er i virkelighedens verden en skattelettelse fordi det er en indtægt som kommunen ikke har til at drive sine velfærdsydelser for velfærdsydelser som kommer
oppositionen i sidste ende skylder et svar på om man står samlet i
give ufinansierede skattelettelser og gør man det så synes jeg man skal lægge det helt klart frem så borgerne ude i kommunerne kan
det til det konservative folkeparti
boligejere
de konservative vil en ting nemlig fastfryse grundskylden på to tusind og tolv niveau venstre ved man ikke helt hvor man har og dansk folkeparti er meget klart imod den model som er lagt frem i dag kan ordføreren ikke
det konservative folkeparti og venstre
arm i arm ned ad gangene i regeringsbygningerne og havde regeringsmagten man var enige om det hele
helt centralt område som boligskatten
for eksempel læse i jydskevestkysten at venstres
konservative skulle komme til regeringsmagten
mig med at forstå hvor det er oppositionen ikke kan blive enige og måske også sætte et
hvad det var man som boligejer
bryder sig om at tale om det men jeg mener alligevel at der må sidde nogle borgere
følger med i den her debat og som har krav på
man får altså hvad det er man vil få hvis de konservative sammen med venstre igen
af den simple årsag at jeg tror
derude men så længe de følger med synes jeg da at vi skal holde ordføreren lidt
jeg forstår når jeg læser den offentlige debat at dansk folkeparti og venstre vistnok vil have en vækst i det offentlige på nul
altså nulvækst kan ordføreren som svar
procent i det offentlige og kan ordføreren for det andet bekræfte at partiet ønsker
tredive milliard kroner i provenutab jævnfør et svar
derfor synes jeg da at vi sammen med borgerne der sidder og følger med derude skal
i tabt provenu til statskassen og hvis vi reducerer det offentlige forbrug med en
og ordføreren kan kalde det naturlig afgang eller hvad
kommunerne tønder ærø bornholm og
eller er det i ældreplejen hvor skal den lavere vækst i det offentlige ramme henne for borgerne
man er ikke enig om ret meget og da slet ikke om hvordan væksten i det offentlige
tretten milliard kroner man glemmer så lige at finansiere en stor del af dem det tiltror jeg ikke de konservative jeg er sikker på at man finansierer alt det man foreslår
med de besparelser der skal til derfor hæfter jeg mig ved at de konservative jo havde en plan om at det offentlige forbrug skulle stige med nul
procent da man havde den plan havde man råd til
kommunerne så spørger jeg bare på borgernes vegne
og de får stemmer nok til det for politikken stritter jo i alle retninger lad mig bare tage et eksempel vi har behandlet i folketinget for ganske få dage siden nemlig et beslutningsforslag fra det konservative folkeparti
som det første spørgsmål også handlede om nemlig svaret til de borgere der sidder derude nu og ikke kan finde ud af hvad de borgerlige mener om grundskyldens fastfrysning for det er man ikke enig om i de borgerlige partier
eller er det ufinansierede skattelettelser
det næststørste kommunale parti her i landet være ude og og tale meget om forlig jeg hørte faktisk ingenting om indholdet
det er man er utilfreds med i venstre hvilke kriterier er det man gerne vil have ændret i venstre det er jo tankevækkende
stemmer rødt og ikke giver kommunerne den tryghed
ved at stemme grønt i fællesskab og sikre kommunerne at det
på kommunernes vegne at spørge venstres ordfører hvad er det substantielle i aftalen der gør at venstre stemmer imod er det er et substansproblem for venstre eller er det et taktisk problem for venstre
fra regeringens side betragtede det
rødt stemmer imod de her justeringer af udligningssystemet så må man jo hvis man sidder ude i kommunerne have en eller anden forventning om at skulle regeringsmagten skifte sådan som ordføreren selv ønsker det
må det her jo blive ændret igen det må vel være det man kan læse ud af det hvis det er tilfældet
nu ikke længere skal modtage og hvem skal så
konkret om substansen i det politiske
men i dag justerer vi ikke bare det generelle udligningssystem vi skaber også nye muligheder for kommunerne regeringen og enhedslisten er enige om at vi skal fastholde en stor særtilskudspulje på fire hundrede million
der ikke bliver opfanget af udligningsjusteringerne
at det ville indgå i vurderingen af kommunernes ansøgninger om særtilskud
kommune har oplevet udsving i økonomien på grund af for eksempel større efterreguleringer vedrørende beskæftigelsestilskud
de dele af landet hvor der er særlige udfordringer som jo mange gange typisk er i danmarks yderområder jeg vil derudover fremhæve den nye sociale særtilskudspulje
en pulje på fire hundrede million kroner puljen skal bidrage til at løse de store sociale udfordringer som findes i mange af landets kommuner
indkomst høj arbejdsløshed eller mange på førtidspension og så videre der er store udfordringer
men udfordringerne findes rundtom i landet også i større omfang og derfor kan alle landets kommuner
sociale særtilskudspulje
en diskussion som efter min smag har fået lov at fylde alt alt for meget alt for meget det er diskussionen om hvorvidt der har været et
med vetoret vi mødtes først med de partier som kunne blive enige sidste gang det har nemlig været traditionen i udligningssystemet at dem som kunne blive enige
måske kunne vi blive enige i den kreds af partier igen det kunne vi ikke de konservative forlod forhandlingerne så kunne vi jo bare forhandle videre med venstre men de gik også fordi de konservative gik andre forklaringer fik vi
gerne kvittere for at dansk folkeparti blev tilbage og var klar til at lave en aftale men desværre først på den anden side af et valg så aftalen
enhedslisten har forhandlet med regeringen og vi har nået en fælles aftale min opfordring til folketingets partier i dag er derfor
vi gør med kommunernes økonomi som vi gør med statens økonomi finansloven
se på den tradition man har inden for udligningssystemet som jo er en ældre en ældre dame
bliver enige det er hele traditionen det er den vi bygger på og det