syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
også balancen mellem på den ene side åbenheden og på den anden side det rum til indledende arbejde og det kreative arbejde
den socialdemokratiske ordfører også allerede har været inde på
som vi skal diskutere og som det er vigtigt at få
den her lov færdig men ud over selve indholdet
diskutere tidsrum altså hvor længe
skal være åbenhed og lukkethed omkring ting og den tidsdimension synes jeg også det er vigtigt
når vi diskuterer hvad der skal ske med det her forslag
der er sket store ændringer af samfundet det gælder store ændringer
strukturerne i samfundet opbygning af ministerier og styrelser det gælder store ændringer i teknikken men det gælder faktisk også i de forventninger vi har til borgerinddragelse og forventninger til åbenhed så når vi kigger på hvad der er
de tekniske ting men også hvad forventningen i dag er til hvordan et demokrati skal kunne fungere
først og fremmest udkastets § fire og tyve det
handler om ministerbetjening og som bestemmelsen umiddelbart læses vil der være tale om en meget vidtgående adgang til at lade dokumenter være undtaget fra aktindsigt det er sådan man umiddelbart læser det
kigger på det og det kan man også se på høringssvarene og på den debat der har været i det offentlige det er selvfølgelig en usikkerhed der er uacceptabel når vi skal vedtage
en usikkerhed om hvor meget
det her betyder hvor meget man kan lukke nederst udtrykket elastik i metermål har været brugt
§ fire og tyve og det er selvfølgelig
et udtryk man ikke må kunne bruge om lovgivning der skal være præcise rammer for hvad man kan undtage
som det har været nævnt tidligere allerede været stillet mange spørgsmål
til at få lavet de undersøgelser der skal til for at komme til bunds i det
kan forklare helt enkelt hvad så store indgreb betyder
få det igennem så vi skal diskutere hvad den
vi skal diskutere om det er en rimelig ændring og om den ændring der bliver lagt op til her er rimelig i forhold til de ændringer som vi kan
se i samfundet en af de andre store knaster der har været her har været spørgsmålet om kommunikationen mellem ministre og folketingsmedlemmer en af de ting der har været oppe i debatten her er jo spørgsmålet om at
forligsindgåelse i stedet for ved lovgivning og der kommer netop kommunikation mellem de forskellige
en løsning på hvordan vi på den ene side fastholder en åbenhed
hvordan vores lovgivning hvordan vores forlig bliver til og på den anden side
de her rum som vi snakker og der er en del spørgsmål som skal besvares i den sammenhæng
ændringerne i offentlighedsloven
har været fokus på der er den ændrede ordlyd en ordlyd som kan betyde indskrænkninger i forbindelse med de faglige vurderinger der indgår i sager
bekymringen er formuleret meget tydeligt i de høringssvar der ligger
spørgsmål som vi får nogle klare svar på og så må vi forholde os til om den ændring betyder en reel ændring eller om den ikke betyder en reel ændring og så prøve at få sat nogle ord på det der er en række udvidelser i det lovforslag der ligger og der er også nogle udvidelser som både
og som vi gerne vil have med det er spørgsmål om om der er flere der er omfattet af offentlighedsloven det er spørgsmål
søgning på databaseudtræk
ikke er en byttehandel man kan få tre forbedringer og så kan der laves tre stramninger men at vi skal se lovforslaget her som en helhed hvor det hænger sammen og den helhed håber jeg
får fat på undervejs i drøftelserne
her vil være at vi får den åbenhed omkring arbejdet at vi får de spørgsmål og svar
de tilsagn der bliver givet her fra talerstolen om at indgå konstruktivt i det og ikke låse sig fast på en bestemt position på nuværende tidspunkt
det her så vi kan få en debat om det og på den måde får det bedst mulige grundlag for at bevare en enighed i det danske folketing
går igen i de spørgsmål der bliver rejst her
virksomheder udfører arbejde som det offentlige
at man føler sig hæmmet når man går på arbejde og
man skal lukke den her kommunikation mellem ministre og folketingsmedlemmer så spørgsmålet er
går på arbejde i folketinget og føler sig hæmmet og ikke vil sige det hele fordi man risikerer aktindsigt for det
konkrete eksempler eller begrundelser i forbindelse med arbejdet så
føler ordføreren sig hæmmet i sit arbejde af at man kan kigge på
at det under arbejdet med lovforslaget
og skriver på mails i hvert fald
er som er indholdet i ordførerens tale her er jo spørgsmålet om at
rapporter der er blevet arbejdet med det i syv år jeg håber at vi er enige om at det der foregår i folketinget når vi diskuterer det er en politisk proces hvor man har nogle politiske holdninger til hvad der skal være muligt og ikke muligt der er det selvfølgelig
en politisk proces hvor der ikke er et endeligt svar som er det fornuftige
hvor meget offentlighed der skal være eller ikke skal være
så den politiske proces er startet
svar på hvorfor kommunerne har problemer med at levere så meget velfærd som borgerne gerne
man spørger derude hos borgerne og i kommunerne hos dem der er ansatte
har problemer med normeringer i skoler og daginstitutioner
og borgerne oplever nedskæringer hvert år når der skal gøres noget tror ordføreren
at man laver regnskaber i stedet for budgetopfølgninger
hvor tror at pengene forsvinder hen hvor tror man at de penge der
når der er nogen der har et retskrav på
kommunerne sløser at kommunerne bruger pengene forkert
manglende økonomisk styring i kommunerne er
går mindre i skole at
bare vokser der er ikke den nødvendige sammenhæng mellem den økonomi kommunerne får de rammer de får for arbejdet og de forventninger der stilles til kommunerne
der spares effektiviseres og struktureres som aldrig før der sker budgetopfølgninger og beregninger for at få pengene til at række
men det der er endnu vigtigere er om vi bruger de penge der er rigtigt
er andre måder at regulere økonomien på om vi kan lette kommunerne for noget af den administration de har
kan gå ind og lette kommunernes vilkår på en måde så pengene rækker længere i stedet for bare at gøre det til et spørgsmål om regnskaber den debat deltager sf gerne i vi vil gerne bidrage vi vil gerne kigge på
eksempel en effektiv afbureaukratisering af kommunerne og vil også gerne kigge på hvad virkeligheden er bag den opfølgning der sker i kommunerne det man
tænke over en ekstra gang i forbindelse med det her er
der er sket store besparelser og der er sket store effektiviseringer
det er vendt i kommunerne at der er mere styr på at overholde regnskaberne
at kvittere for det og arbejde videre med kommunernes situation kommer der så her
om det kommer lidt forsinket jeg forstår ikke hvorfor
sker i kommunerne deltager vi gerne i den debat
der måske er nogle kommuner
virkeligheden ude blandt de kommuner der har mindst er at man skærer
nogle af de kommuner som kæmper for af sig selv
får en bedre kommunaløkonomi en bedre uddannet ungdom et bedre erhvervsliv har problemer
de kæmper for at hænge fast
men vi kan jo godt diskutere om det vi gør er det smarteste man kan gøre for at få meget for de penge man har
at man skal lave halvårsregnskaber gør at man af sig selv udvikler kvalitativt på kommunens
nogle bedre aftaler om hvordan vi skal udvikle og prioritere i stedet for tror ordføreren på at halvårsregnskaber gør at man kan arbejde
netop at udvikle og arbejde med at forbedre kvaliteten af det kommunerne leverer
er en udvikling i bureaukrati i kontrol i mistillid
aftaler som ensidigt fokuserer på at overholde en
snakker om at arbejde
ordførerens eget parti
ærgerligt når det handler om netop at udvikle hvis tidshorisonten
i nogle regioner er borgerne mere syge end i andre og derfor er det da også kun rimeligt at størrelsen af bloktilskuddet til regionerne opgøres i forhold til befolkningens sociale helbredsmæssige og økonomiske forhold
det vil nemlig være mere hensigtsmæssigt og retfærdigt at kriteriet opgøres i forhold til et samlet mål for levetiden i hele landet og ikke kun i forhold til den region med den højeste levetid de radikales forslag matcher samtidig fint sfs ambitiøse
intentioner om at vi med mere forebyggelse kan hæve middellevetiden til det som er gældende hos vores nordiske naboer på ti år ønsker vi at middellevetiden skal stige med fem år
hundrede og fyrre million kroner og region sjælland
hundrede og otte og fyrre million kroner det mener vi ikke er rimeligt lige nu hvor regionerne i forvejen er økonomisk klemt og det vil være ekstremt demotiverende for de mange dygtige medarbejdere i sygehusvæsenet med borgernes behandling i nogle regioner
derfor hellere løse problemet fremadrettet i to tusind og tolv for ved en ny s sf regering vil der i det nye år blive frigivet nye midler til det offentlige sundhedsvæsen med vores økonomiske plan en fair løsning helt nøjagtigt femten
radikales lovforslag her indikerer nærmest at det burde blive nemt
det skal være på et lidt senere tidspunkt så der ikke er nogen regioner der kommer til at lide under flere besparelser vores hensigt er nemlig at skabe ny optimisme blandt sundhedspersonalet og landets patienter
at vi ser at der er et problem og det der er tilkendegivet flere gange er at det er et problem vi vil gøre noget ved det med at vi lover og ikke har penge til det er jo ikke sandheden det det handler om er at det bud s og sf har lagt frem er et bud
vi har penge til vi fortæller hvordan vi vil give de penge og de prioriteringer de prioriteringer og de midler er nogle andre end dem
det er så den forskel der er og det er den forskel vælgerne skal tage stilling til
andet tidspunkt får lejlighed til det det der er virkeligheden her er jo at det lovforslag der ligger
noget som er et problem omkring hvordan man tildeler midler til regionerne med de kriterier der er og det problem løser vi
så vores bud på hvordan vi kan løse det på en måde som
til at svare på det jeg kan svare på er hvad det er vi gerne vil gøre og det har jeg gjort
med at vi gerne vil sige hvordan vi vil bruge pengene men
er jo heller ikke sandheden det vi har lavet
et økonomisk oplæg til hvordan pengene skal hentes ind til det og sf har et kontinuerligt arbejde med at skabe grundlag for vækst i den private sektor
fordele de midler der er til den offentlige sektor sådan bliver brugt bedst muligt så det må være tale mod bedre vidende når fru sophie løhde siger
der ikke kommer nogle bud på hvordan pengene skal skaffes når det handler
vil jo komme ind i det videre arbejde der skal foregå
forslaget og så må vi jo tage hånd om det der på
måde men jeg kan ikke her og nu svare på hvilke konsekvenser det vil have andet end at
ikke svare for det jeg kan forklare hvad det er vores ordfører på området har sagt i den her tale og jeg kan bidrage så godt jeg kan med den viden jeg har men jeg ikke i stand til at svare
kan sige hvad som helst helt forskelligt uden rygdækning det er fuldstændig ubegribeligt hvordan man kan lave den kobling jeg synes det er en urimelig måde at foretage en politisk debat på det der er tale om her er at jeg har redegjort loyalt og så godt jeg kan når jeg ikke er ordfører for hvad der
har set den tv udsendelse og hvis det bliver til
sfs folketingspolitikere uvederhæftigt kan sige hvad som helst synes jeg det siger mere om den retorik som andre ordførere på det her område vælger
bliver meget bekymrede når vi hører at børnerettighedsorganisationer ofte støder på problematiske sager
disse enkeltsager gør stort indtryk på os da vi ved hvor store konsekvenser de kan have for det enkelte barn og det skal i den her sammenhæng tages meget alvorligt uanset hvilken regering der er
vi deler derfor forslagsstillernes bekymring
og i forhold til de lidelser alt for mange udvikler i asylcentrene
danmark er et land som både har muligheden og en medmenneskelig pligt til at sørge for ordentlige og anstændige forhold for vores asylansøgere vi vil sørge for at asylcentrene
hvis det er rigtigt at vi ikke overholder børnekonventionen og andre internationale konventioner
er det en alvorlig sag og det er en situation som ingen burde acceptere heller ikke den siddende regering
jeg må samtidig sige at denne sag er så alvorlig at der må mere til end en rapport udarbejdet af organisationerne omkring de mange enkeltsager de er stødt på den rapport vi kan se og de oplysninger vi har er imidlertid vores baggrund for at sige det er vi nødt til at gøre noget ved
nødt til at undersøge hvilken virkelighed der ligger bag og hvad vi kan gøre
vi ønsker derfor i sf en tilbundsgående undersøgelse som man også har
hvor det afdækkes om danmark lever op til børnekonventionen det vil være den mest saglige
og en nødvendighed før vi kan beslutte om der skal laves ændringer i lovgivningen
det er ændringer i praksis som skal foretages
det er korrekt at man skal have tillid til medarbejderne og vi skal sikre os
er den tillid til medarbejderne det som bliver centralt her er nok så meget om de rammer medarbejderne har er tilstrækkelige for at sikre
kan udføres inden for rammerne af de forpligtelser som danmark har derfor er det ikke for os at se et spørgsmål om tillid eller ikke tillid til medarbejderne
spørgsmål om de rammer der ligger de instruktioner der ligger til medarbejderne og de muligheder man har for at give rådgivning og behandling
nødt til at få undersøgt så vi ikke må sidde
om at vi ikke gør det godt nok
så vi har i sf sympati for beslutningsforslaget men vi mener at en tilbundsgående undersøgelse eller redegørelse skal gå forud for eventuelle ændringer
håber er at vi kan komme i gang med et konstruktivt samarbejde om at finde fælles fodslag
baggrund af de bekymringer der ligger i rapporterne og på baggrund af det forslag der ligger her
fælles udgangspunkt for at få lavet undersøgelsen og et fælles udgangspunkt for at finde ud af hvad den undersøgelse må føre til når vi ved hvad
om at vi skal tage det alvorligt at man skal overholde de konventioner danmark er forpligtet af
at vi ikke gør det derfor skal man tage det alvorligt
meldingerne kommer fra de her børneorganisationer
er alvorlige problemer det tror jeg regeringen ved hvis man er klar til at se lidt mere på virkeligheden end man
så det der er vigtigt for os er at vi finder et fælles udgangspunkt for faktisk at varetage at få løst de problemer som den her undersøgelse viser
er et oplæg til at vi faktisk finder en fælles forståelse for hvordan vi kommer videre så de her børn
det er organisationer som er meget tæt på virkeligheden tættere på virkeligheden end både herre karsten lauritzen og jeg som har vores daglige arbejde herinde og ikke ude blandt de børn som det her handler
ikke i tvivl om at der er problemer om det er en overtrædelse af konventionen eller ej må vi så lade komme an på en prøve nær sagt men uanset om det er
siddende på os at de her børn skal have det så dårligt og at vi ikke tager det alvorligt og midlerne til det er lige præcis det der er i beslutningsforslaget det er vi nødt til at finde ud af når vi har en undersøgelse af det der viser præcis hvad det
siddende på os i et velfærdsland som danmark
nødt til at gøre noget ved det og derfor er vi nødt til at finde en enighed om hvad vi skal gøre i hvilket tempo og hvad vi er parate til at forpligte os til der kommer ud af de undersøgelser måtte komme men vi kan ikke være det bekendt som kommer frem i det de her
og hvor meget man skal formalisere undersøgelser af børn i forbindelse med deres sager det er en af de ting hvor jeg umiddelbart mener man skal gå ind og kigge på hvordan praksis er
har udført her i folketinget som integrationsordfører har
fokus på det er jo netop forskellen på om man vil vil føle at der måske er et eller andet
noget ved eller om man vil have nogle rutiner som gør
sikre på at problemstillingen bliver taget op hver gang der
udvalgsarbejdet eller i forbindelse med at vi også skal lave en eller anden form for kommissorium for hvilken slags undersøgelse det skal være og hvad man så inddrager
børnene som selvstændige individer eller
er min umiddelbare holdning at det der er vigtigt jo er at børnene er en del af familien og at børnenes forhold også påvirker hele familiens forhold derfor burde der ikke være så stor en modsætning i de her ting som der bliver lagt op til
at børnene er en del af en idyllisk familie eller beskrivelsen af at børnene kun er sig selv og ellers kan man ikke tage dem med det skel mener er nødt til at kigge på
på en vurdering af om vi overholder de konventioner
så konstruktivt som muligt at gå ind i en diskussion om hvad vi kan gøre for at løse
lejlighed til at lade det indgå i de drøftelser
og lægge mig fast på om det skal være fuldstændig obligatorisk eller
det jeg umiddelbart betragter som noget hvor vi i hvert
jeg selv har været inde omkring så det vil jeg gerne drøfte men det er det tætteste jeg
en kort bemærkning er spørgsmålet om hvad det egentlig er det her lovforslag
det udbud der skal være af pladser
er svaret på udfordringerne omkring at sikre at der er tilstrækkelig mange
er er ordførerens formulering af det her men hvem skal så sørge for at der er de nødvendige tilbud
handicaporganisationerne og fra socialpædagogernes landsforbund i de høringssvar blev der jo givet
bekymringer om initiativpligt der blev givet
der er et tilstrækkeligt incitament til at
de her små grupper med handicap med brug for særlige tilbud
rammeaftaler der ligesom koordinerer det eksisterende men
der har brug for et meget højt specialiseret tilbud og som tilhører en lille gruppe af de her med særlige behov hvis man kigger på det her lovforslag og rammeaftalekonceptet med den borgers øjne
om der er tilstrækkelig meget fokus på borgerens ret til at få et tilbud der passer
regionens øjne eller med socialordførernes øjne
mener ordføreren så at der i den model der ligger her er en tilstrækkelig sikring af den borgers
hjemtog kommunerne jo langt flere tilbud end forventet
er en god grund til at kigge på den udvikling der har været siden kommunalreformen og evaluere
den udvikling der har været debatten om rammeaftalerne den debat som kommer i forbindelse med det lovforslag der ligger her er en udmærket anledning til at evaluere kommunalreformen og kigge på hvad
en relevant udvikling der har været men det er ikke det der sker i det lovforslag der ligger
et lovforslag der ikke er svaret på tidens udfordringer når det gælder borgernes behov og for så vidt heller ikke
kommunernes behov for svaret her er en regelforenkling
hvordan kommunerne lever op til forpligtelsen til at bruge de rigtige og relevante tilbud er ikke løst det kan kun løses
at sørge for at de rigtige tilbud eksisterer nu skal kommunerne overtage koordineringen og der sker en forenkling af de opgaver som kommunerne har det vi mangler er stadig væk et overblik det vi har brug for for at varetage det her område
en initiativpligt
der er brug for en mere overordnet tilgang til etableringen af pladser vi har brug for en udvikling af tilbud på det specialiserede socialområde
tage fat på under udvalgsbehandlingen af det lovforslag der ligger her
evaluering af styringsaftalen vi har brug for at finde ud af hvorfor udgifterne stiger på det specialiserede socialområde og jeg kunne godt tænke mig at ministeren var lidt mere optaget af hvordan området udvikles bedst muligt og lidt mindre optaget af at tilrette lovgivningen efter økonomiaftalerne mellem regeringen og
appellere lidt til den faglige tilgang til rammeaftalerne og de problemstillinger som lovgivningen her skal klare
få ministeren til at forholde sig til om hun mener at der er sikkerhed for udbud af de nødvendige pladser i fremtiden
ministeren vil garantere eller i hvert fald sandsynliggøre at der i fremtiden vil være de nødvendige tilbud også til de små grupper
i en politisk debat om den ene eller den anden lille gruppes særlige behov
et fagligt fokus på de små grupper og de tilbud der skal være på det specialiserede område sådan at kommunerne
mulighed for faktisk at henvise til de tilbud der er der mener jeg at der er brug for
hvordan vi sikrer det udbud
jeg også af hensyn til kommunerne sådan at det arbejde kommunerne har selvfølgelig består i at koordinere og henvise
det også er en hjælp til at sikre udbuddet af tilbud så de faktisk kan løse den opgave de har
skal kommunerne og regionerne diskutere på det politiske
og det faglige plan hvad der skal til så den debat er selvfølgelig nødvendig men vi har brug for at sikre at der
initiativet og jeg synes initiativpligt er fuldstændig centralt når det handler om at sikre det område som
det er en uacceptabel måde at håndtere den høringsfrist på
meget velkommen ordning som vi må give gode rammer for at få til at fungere etablering af minimumsfrister for udsendelse er et fremskridt men her ses det at den konkrete udformning er restriktiv
direktivet skal der være en frist på mellem syv og tredive dage det bliver så til to frister syv eller tredive dage
det kan altså gøres bedre helt enkelt kunne vi starte med ikke ligefrem at gøre det værre for en del af de berørte borgere
i høringssvarene i forbindelse med fristerne det gælder blandt andet den situation at problemerne med udsendelsen skyldes hjemlandet og ikke den der skal hjemsendes er det rimeligt at lægge de fulde konsekvenser af den manglende udrejse på den borger bliver der spurgt
til at få belyst alle aspekter af dette herunder om de her foreslåede regler er i overensstemmelse med hvad vi ellers er forpligtet på
høringssvaret fra danske advokater rejser spørgsmål om frihedsberøvelse og de spørgsmål skal også med i behandlingen høringssvaret fra institut for menneskerettigheder
som en del af forudsætningerne for at loven lever op til de menneskeretlige forpligtelser jeg forventer derfor at vi undervejs kommer til at
stilling til en mere konkret udmøntning af reglerne så det sikres at anvendelsen af loven bliver ordentlig
og en række bekymringer omkring udmøntningen af det lovforslag der ligger her og også en holdning til at det ikke nødvendigvis skal være barsk det er bedre at det er godt og reflekterer nogle holdninger til hvordan vi synes det skal gøres
og får mulighed for eventuelt også at stille ændringsforslag på de punkter hvor vi kan være uenige om det til sidst et stille håb om at vi faktisk får en behandling af lovforslaget
op til tredive dage den anden ting jeg forholder mig til er
i meget forskellige situationer og det vil sige
der bliver stoppet ikke afhænger af dem der skal
udsendes men af det hjemland der skal tage imod dem det jeg forventer er at vi får en diskussion om nuancerne
at man kigger på de borgere der er i forskellige situationer og forholder sig til hvad der skal til for at det er rimeligt for dem
det afspejler måske den holdning dansk folkeparti har til hvordan der skal arbejdes med de her sager
hvornår man skal hjemsendes men vi mener også det
alvorligt at der kan være mange forskellige grunde til at man skal hjemsendes og at det kan være svært at blive hjemsendt
set det vi gerne vil diskutere og egentlig synes jeg det er
hvad skal der ske med det her hvis et spørgsmål om at det her bare skal køres igennem fordi der er halvfems mandater til det
i dag der er også mange interessante spørgsmål at stille på det her integrationsområde til integrationsministeren
om den vejledningspligt som som man har som offentlig myndighed i forhold til de borgere som har brug for
rettigheder man har i forbindelse med at opnå statsborgerskab der har været
en sag om statsløse palæstinensere
har været en meget lang periode hvor de ikke har modtaget en korrekt vejledning og hvor de særlig hvis man
er blevet syltet lidt i forbindelse med at de ikke har fået den vejledning og den sagsbehandling de skulle have haft det er så dukket op nu
så heldigvis har ryddet op i det
der er jo et almindeligt forvaltningsretligt princip omkring en vejledningspligt for borgere og også en udvikling i retning af at den vejledningspligt er blevet skærpet gennem de sidste ti til tyve år når man snakker om den
for eksempel ikke selv kan se de regler
har lidt problemer med at varetage egne interesser eller der er ændret praksis eller
ministeren om ministeren er enig i at der er sådan en vejledningspligt også en skærpet vejledningspligt over for særlig udsatte grupper
jeg er også glad for at det tyder på at der så i
i en artikel fra information så sent som den enogtredivete januar
de her vejledninger er placeret på hjemmesiden
placeret i bunden af en række links at det er noget der er svært tilgængeligt at det dér hvor man umiddelbart ville klikke ind omkring statsborgerskab
kan blive bedre informeret og det synes jeg er positivt men synes ministeren at ministeriet indtil nu har levet op til den vejledningspligt der er over for de her borgere med den gennemgang af den orienteringsform der har
ikke giver ministeren anledning til at kigge på de
igen skal opdage nogle enkeltsager omkring det her
så man sikrer at den samlede vilje til at det her skal være ok
enkeltsager op for det må være rigtig ubehageligt også for ministeren at der dukker sådan
hvor man med rimelighed kan kritisere at der er gået så lang tid
at den information der er givet er for dårlig og at den er placeret på et tidspunkt så den almindelige vejledning
man skal kunne søge som borger
man laver nogle aftaler med kommunerne om hvad der skal gælde
sidste øjeblik i november december med ændringer der gjorde
ændret for eksempel ændringen af refusionerne på beskæftigelsesområdet som flyttede meget store beløb mellem kommunerne så mit spørgsmål er om regeringen er parat til at gøre
er klar til at kigge på om er behov for yderligere kompensation til nogle kommuner efter det her lille kunstgreb med beskæftigelsesområdet så det vi mangler er
var klar over at ting hænger sammen ude i virkeligheden at når man har nogle udgifter og nogle indtægter der skal hænge sammen
vil sige hvis man har meget store udgifter på nogle områder hvor borgerne for eksempel har et retskrav på noget
så man kan ikke bare lave en fast ramme for nogle udgifter og sige
sammenhænge ude i virkeligheden som det ville være rart også afspejler sig
men nogle af udgifterne kan man jo godt styre så det jeg
næste år der giver nye udgifter og opgaver til kommunerne uden at der er en garanti for at den enkelte kommune også er fuldt kompenseret for det sådan
og hvad ved jeg jeg snakker om at det her betyder at den enkelte kommune skal overholde sit budget for to tusind og elleve ellers bliver man straffet så det jeg
folkepartis bidrag til at det her kan lade sig gøre for kommunerne kan godt styre udgifterne et vist stykke
pålægge nogle opgaver som de faktisk
og der mangler jeg et udspil
går ind i for at gøre sin del af arbejdet for at kommunerne kan overholde det her og ikke bliver pålagt bøder
tydeligt denne regerings holdning til kommunerne og samarbejdet mellem kommuner og regering det afspejler en holdning om
skal holdes i ørerne de skal kanøfles og man behøver ikke være så fin i kanten
aftaler man laver det forslag der ligger her skal styrke den enkelte kommunes incitament til at holde budgettet står der
det fremgår også af forslaget at det er helt centralt at kommunerne respekterer de indgåede aftaler med regeringen om økonomien
det siges af en regering der ikke selv er så god til at respektere de aftaler der er indgået med kommunerne
forudsætningerne for budgetterne få uger før budgetåret startede nogle kommuner vandt på det andre tabte meget store beløb der var kompensation til
der var hårdest ramt delvis kompensation selvfølgelig og derudover står nogle kommuner formentlig med aftaler og forpligtelser der skal afvikles
set med sf’s øjne er der skal være styr på økonomien der skal være aftaler med kommunerne hvor der er rammer for hvad der kan bruges af penge
så skønt hvis den her regering tænkte på kvalitativ udvikling af den offentlige sektor tænkte i aftaler der baserede sig på hvor vi vil hen med den offentlige sektor
skaffe penge til at vi kunne have en velfungerende offentlig sektor det vil sige prøvede at skabe vækst og skabe et incitament til at vi fik en samfundsøkonomi der kunne bære en velfærdsudvikling som vi alle sammen gerne have det
regeringspartierne siger at
økonomirammerne bliver holdt eller ej men desværre ikke så meget opmærksomhed på hvad vi så gør for at få rammerne til at holde for det handler ikke kun om at tæske løs på nogle økonomiske rammer det handler om at
kræver fremsynethed det kræver engagement og iderigdom
frihed til kommunerne at man er parat til at aftale andre ting end det vi plejer
en økonomisk ramme som det var nemmere at holde
have betydelig flere handlemuligheder end de har i dag og dermed også nogle aftaler som det ville være betydelig nemmere at overholde
når der er tale om hvor mange ekstra milliarder der er brugt på kommunerne
give nogle helt andre muligheder for udvikling af velfærd og omlægninger i den kommunale økonomi end det vi ser i dag
desværre ikke parat til sf kan ikke støtte forslaget som det ligger her
er forpligtende og selvfølgelig skal man ikke afskaffe ethvert krav om dokumentation for hvad som helst men det vi skal gøre er at vi skal se på hvad det er der egentlig er nødvendigt at dokumentere og
der er nødvendigt at have som styringsredskaber i den offentlige sektor det mangler vi en diskussion om
de mange milliarder der bliver brugt her går rigtig mange ressourcer i kommunerne
administration og bureaukrati og beskæftigelsesområdet er et udmærket eksempel på et sted hvor så mange penge bliver brugt forkert i
at blive brugt på det der er meningen nemlig en en aktiveringsindsats som
er vi nødt til at kigge på for at frigøre de midler der er der og så skabe den nødvendige ramme og ikke en totalt overflødig ramme som bare skal holde fast på at
starte med at sige at vi skal have nogle aftaler som vi
ordføreren om ordføreren anerkender at kommunernes mulighed for at overholde budgettet selvfølgelig afhænger af hvad de vælger at
af hvad folketinget siger de skal gøre
afhængig af hvad vi i folketingets
det vil sige at borgerne har et retskrav på at
sig op og skælder ud hvis kommunerne ikke leverer til en svag familie eller til en handicappet der ikke
styrbart men får problemer på området for handicappede eller socialt udsatte
hvad den i øvrigt har selv om den overholder det hele
så klar til at afholde sig fra at skælde ud på den kommune hvis det viser sig at budgettet
når den tiltalte har en berøringsflade med vidnet men ikke kan få at vide hvem vidnet er være svært at forsvare sig mod beskyldninger som fra vidnets side
være motiveret af jalousi penge eller et
selv krævet handling i forhold til at sikre vidner bedre men vi kunne godt have tænkt os at ministeren havde fremlagt en strategi for at støtte vidner i den åbne retspleje det er af afgørende betydning at man kan støtte disse i lokalsamfundet så alle kan se at det nytter
er muligt at stå op imod eksempelvis bander hvis vi skal have bugt med kriminaliteten er det helt nødvendigt at få civilsamfundet til at sige fra vi kan støtte lovforslaget under de nævnte betingelser
ordførerens frihedsbegreb
hører lidt ordføreren sige at fire og tyve års reglen betyder stop for tvangsægteskaber og også
den i sig selv forhindrer tvangsægteskaber
tvang og ikketvang og den afvejning af
der viser hvor mange af de her ægteskaber
spørgsmålet om en afvejning af den frihed
den redegørelse der er kommet fra ministeren her
temmelig mange andre ting end fire og tyve års reglen
for at beskytte de her unge kvinder og formentlig også
tak for den redegørelse som ligger til grund for den debat vi har nu
tvangsægteskaber og anden undertrykkelse
tvang på anden måde strider mod den frihed som vi i sf og
hvad der skal ske i ens eget liv specielt
den frihed kan der ikke efter min
mening sættes spørgsmålstegn ved
om at der skal gøres noget ved problemet fordi vi ved
det vi oplever når vi så står i folketingssalen er
den redegørelse der ligger her er så regeringens opsummering af tiltagene både det bagudrettede
gjort indtil nu og det fremadrettede hvad der så skal gøres
er beklageligt at fire og tyve års reglen får så meget plads i det her der er så mange andre tiltag som er vigtige fire og tyve års reglen er et tiltag som
men hele resten af paletten
der skal foregå her har så stor en betydning at det bør få bedre plads i
debat her i salen sf har ligesom den øvrige opposition sammen med den øvrige opposition været aktive med
hvordan indsatsen mod tvangsægteskaber kan styrkes der har været centrale punkter
forebyggelse af det og rådgivning til
bliver udsat for tvangsægteskaber og andre indgreb og forslag om straf
skal skrides hårdt og konsekvent ind over for dem der tvinger andre til ægteskab
forebyggelse og rådgivning for at undgå at situationen overhovedet opstår det er den indsats som er krævet af oppositionen og vi diskuterer det selv om det vi diskuterer egentlig er en orientering om hvad der er foregået
man skal profilere sig i stedet for at få diskussionen om hvad det så er vi har gjort hvad det er vi har bidraget med hver især for at få den indsats til at virke
her på linje med socialdemokraternes
gøre det her til en kampplads men
gøre det til en plads hvor vi arbejder sammen om at få det bedst mulige
forebyggelsen i den her sammenhæng er jo vigtig den fremadrettede indsats peger på de forebyggende tiltag der skal være det er ting som skal forhindre at
opstår en situation i danmark hvor en person kan risikere at blive udsat for tvangsægteskab den forebyggelse går selvfølgelig på rådgivning til forældre til de unge den går på en
klar markering af hvilke værdier der ligger til grund for den
den rådgivning som skal være til rådighed både for forældrene og for børnene hvis
den fremadrettede del den rådgivning der skal til
hvad mangler der så ja jeg har under det
her skrevet et enkelt ord i
det savnes nogle gange at man diskuterer mennesker i det her at vi ikke diskuterer straf at vi ikke diskuterer hvordan det ene eller det andet parti engang er kommet til at udtale sig ikke diskuterer om det er rigtigt at oppositionen tidligere har stillet forslag men tager fat
at vi skal småskændes om om den ene eller den anden har sagt noget sidste år eller har sagt noget jeg har siddet mens socialdemokraternes ordfører var heroppe på talerstolen og lige ridset op der var beslutningsforslag
og to og halvfems fra sidste samling og
ni også fra oppositionen hvor en lang række af de tiltag som nu
er det fremadrettede i redegørelsen alligevel står vi
er at der bliver en samlet koordineret indsats hvor så mange som muligt
hvis vi tør snakke om det at det her ikke kun handler om mennesker med en anden etnisk baggrund at det ikke bare handler om fremmede det handler om om vi
er parate til at have et velfærdssamfund hvor man som borger og som ganske ung og sårbar borger har adgang til den rigtige hjælp hvis man brugte lige så meget krudt
at få mest muligt ud af sit liv uanset hvem
også når det gælder folk der er fra danmark og født i danmark og har været her siden vikingerne
frihedsdiskussion som de borgerlige partier understøttet af
den diskussion er bredere end den der bliver lagt op til her
de firkantede løsninger er selvfølgelig de nemme de firkantede løsninger hvor det handler om hvor meget straf man skal
de gode løsninger er også ofte de svære løsninger det er de løsninger som kræver mod det er løsninger som kræver
kunne se i den redegørelse der ligger og jeg håber også at vi
med mere af den slags så vi kan se at det virker
er de forkerte der er kommet med forslagene men at de faktisk kommer frem uanset hvem der
tiltag der kræver at man snakker ordentligt om mennesker og snakker om alle mennesker som rigtige mennesker som har brug for et ordentligt liv
også færre unge mennesker der kom i klemme og på den måde har vi alle sammen et ansvar for
gode tiltag som man kan diskutere
hvert fald det er også en redegørelse hvor der stadig væk mangler meget hvor der mangler en del af de tiltag som vi ved virker på den lange bane og hvor der mangler noget af det som er de svære løsninger nemlig dem der kræver noget refleksion
arbejder sammen om at gøre det bedre i stedet for at slå hinanden oven i hovedet med hvem der en gang har sagt noget som nogle andre
ros for politikken lidt senere jeg mener ikke
kommet med har regeringspartierne jo taget op nu så på den måde kunne det også være at vi kunne blive enige lidt hurtigere det jeg mener med de svære løsninger er dem som kræver tid og penge som kræver at man kigger på
at det kan være svært at få plads
og hvis man ikke er parat til at bevare økonomien til de tilbud
det også svært at opretholde den rådgivning og den forebyggelse der skal til til de unge mennesker så det jeg appellerer til er sådan set at vi
skal tage op et år senere og så sætter
forslag vi er kommet med udspil
her i salen som indeholder en lang række
når der har været opstået sager i pressen er vi kommet
som herre karsten lauritzen godt kender og
at nå frem til men det at regeringen har stillet nogle samme forslag som oppositionen har
gør altså ikke at vi så ikke har stillet forslagene det er at lukke øjnene for virkeligheden når herre karsten lauritzen gang på gang
overskriften venstrefolk starter oprør mod løkkes prestigeprojekt nedlæggelse af regionerne og har der siden kommunalreformens vedtagelse i to tusind og fire og frem til nu været udfærdiget planer og skitser desangående i indenrigs
det er rigtigt at der foregår et stort arbejde omkring
udviklingen af hele hospitalsområdet men det man har oplevet i nogle regioner har jo så også været at der var en meget central styring
hvilken udvikling de her hospitalsområder skulle have i region sjælland har man jo kendt det
mellem at sygehusene skal udbygges selvfølgelig
man bevarer regionerne diskussionen
det politiske indhold der kan ligge i at vi har regioner nogle har været fremme i debatten og
have et statsligt hospitalsvæsen delt op i
siger hvad skal vi egentlig med regionerne
en fornemmelse af at det er fordi man i virkeligheden bare vil gøre det fuldstændig centralt og så nedlægge de her regioner for
tror bekymringen er der jeg kvitterer selvfølgelig for at ministeren siger at regionerne ikke bliver nedlagt men hvad har man så forestillet sig
vist sig lidt ustyrlige i forbindelse med de her hospitaler gør ministeren sig overvejelser
en administrativ styring af hospitalerne
i perioden fra to tusind og fire og frem til nu har været lavet planer eller skitser
har været oppe om der ligger nogle beregninger på hvad der kunne være godt eller skidt
det der inspirerede for eksempel venstrefolk til at sige skulle
jeg kan forstå på ministeren at det ikke er tilfældet men jeg vil en præcis besvarelse på
om ministeren måske ville løfte sløret for hvordan vi så kunne styrke regionerne
man faktisk fik nogle flere fordele ud af det som man har haft hospitalsvæsenet men også for eksempel på det sociale område hvor vi ved
nogle opgaver der måske ikke bliver løst så kvalificeret som de kunne fordi der er et opgaveslip mellem kommuner og regioner
være sådan at når staten netop går ind og blander sig så massivt i hvordan den enkelte region skal planlægge sit sygehusvæsen bliver det også i borgernes bevidsthed staten der bestemmer og den man så skal skælde ud på kunne det ikke være det der var sammenhængen
udtalelser på politikens hjemmeside om at det er klart at når regionerne ikke har skatteudskrivningsret stiller de bare op ved kasse et for at få penge derfor har de heller ikke noget økonomisk ansvar
det er en udmærket gennemgang af hvad der er grundlaget for regionernes økonomi
det som denne udtalelse kan give indtryk af er at der er nogle medlemmer af regeringspartierne som opfatter regionerne som nogle der faktisk ikke opfører sig økonomisk ansvarligt og som faktisk ikke
men bare stiller op ved kasse et det er for mig et lidt værdiladet udtryk
op ved kasse et og ikke påtager sig noget økonomisk ansvar er ministeren enig i
den udtalelse som er citeret i spørgsmål to
deres ansvarlighed og deres motivation gøre det de skal ordentligt
en undergravning af den respekt der står om regionerne
har jo her et forslag hvor man kun kan være enig i formålet nemlig at forhindre bortførelse af børn det er meget sympatisk at man vil sætte ind på det her område og det kan
meget mekanisk måde at give alarm på når et barn er bortført ved en efterlysning i radioen eller advarsler på motorveje det er oplagt at
andre lande når man skal blive klogere men vi skal jo ikke være blinde for de helt enkle
bortført fra danmark
børnene ikke kommer tilbage fra ferie eller samvær
bortført af den ene forælder
alarmering som det her beslutningsforslag lægger op til overhovedet ikke rammer det er helt andre steder man skal tage fat hvis man
er at børnene bliver ført bort fra danmark
sikker på at mange har følt at de talte for døve øren når de satte ord på den frygt de havde for en bortførelse
lige så sikker på at mange medarbejdere i socialforvaltninger og andre steder har savnet værktøjer til at hjælpe de familier
har gjort opmærksom på at der kunne være en risiko
har følt sig truet af at den anden forælder ville bortføre børnene
kræver uddannelse og det kræver ressourcer til
der har kontakt til de berørte institutioner
ting som i den her situation faktisk vil batte det gælder selvfølgelig også
jeg er enig med tidligere ordførere
to forslag på samme tid et hvor man skal nedlægge regionerne og et andet hvor man skal beregne hvad konsekvenserne er så tænker jeg da også lidt på første april det må jeg indrømme
kunnet få svar på hvad konsekvenserne det her vil være
som den er gennemført her ikke har været nogen ubetinget succes det er klart at der er nogle fordele og nogle ulemper ved det og hvis man kigger helt overordnet på
har vist sig at det lokale demokrati i hvert fald ikke er blevet styrket af strukturreformen tværtimod det har også vist sig at nogle af de stordriftsfordele man har villet have når det gælder administration og bureaukrati heller ikke har været høstet hvorimod det der handler om saglighed og
beslutninger i det væsentligste er opfyldt så man må jo sige at den strukturreform som
en forholdsvis bred enighed om hvor plusserne ligger henne
været meget inde på det med hvad regeringen egentlig har ansvaret for og det bliver jo nemt
ansvar for hvad det er der skal ske fremover det er klart at regeringen har et ansvar for de overordnede rammer for for regionerne og den overordnede økonomi for regionerne det er også klart at når regeringen har valgt en bestemt form for struktur
de opgaver som bliver lagt ud så medfører det jo nogle arbejdsvilkår for regionerne som så kan påvirke den måde som de løser opgaverne på så hvis man ikke er parat til at
bliver det en i bedste fald fuldstændig overflødig debat i værste fald en debat som er mere vildledende end den er vejledende hvis borgerne skal prøve at følge med i hvad der er op og ned
regionerne og deres arbejdsvilkår sf mener at regionerne skal bevares at vi skal bevare den deling vi har nu med kommune region og stat som udgangspunkt et af de helt afgørende argumenter for os er netop
den inddragelse af borgerne i udviklingen af det danske velfærdssamfund den danske stat som gør at man skal have de
niveauer
glad for at høre ministeren sige at det er et holdningsspørgsmål at der er en grund til at man har regionerne og kommunerne og at det ikke har været økonomiske hensyn der har gjort at man har valgt den her struktur så langt er
i hvert fald enige så kan vi diskutere hvad præmisserne skal være hvor langt demokratiet skal række og så vil jeg håbe på i hvert fald bliver en mere saglig debat end den vi
så langt så godt så jeg vil gerne kvittere for ministerens klare melding på det punkt i hvert fald det demokratisynspunkt som
der er afgørende for sf når vi siger at regionerne skal bevares er jo at hvis man har en folkelig forankring
en folkelig involvering i hvad der foregår i regionerne via regionsrådene
borgere får lyst til at følge med i hvad der foregår at borgere får lyst til at deltage
en folkelig forankring i det sundhedsvæsen vi har den folkelige forankring er helt afgørende for at vi får en udvikling af velfærdssamfundet en udvikling af hospitalsvæsenet som når helt ud
til den sidste borger så alle får en mulighed for at få indflydelse
for hvad der sker et tab
det der foregår i regionerne
hvis jeg skal beskrive sfs udgave af demokrati
jeg sige det på den måde at vi mener at ting skal være så
som muligt det er klart at der er nogle opgaver der skal løses statsligt at der er nogle opgaver som skal løses på det højeste niveau vi har
lige så klart at der er nogle der skal løses så tæt på borgerne som det
kan lade sig gøre den debat deltager vi altid gerne i hvor skal vi lægge niveauet hvor skal vi lægge placeringen af opgaver så det bliver så decentralt som muligt det er klart at vi
give en mulighed for en mere frugtbar debat i hvert fald når vi kigger på de områder som har lidt under den strukturreform
at kommuner har hjemtaget specialiserede institutioner uden faktisk at kunne magte opgaven uden at
at alle kommuner så havde adgang til de meget specialiserede tilbud vi mener man skal
på opgavefordelingen mellem kommuner og regioner og kigge på om nogle af de opgaver der ligger i at have de meget specialiserede institutioner skal placeres i regionerne
har en initiativpligt til så så
kommuner at løse opgaven og de kommuner som har brug for tilbuddet men som ikke selv kan etablere det risikerer nu at der heller ikke
man kan komme hen til det tilbud på den måde er vi nødt til at kigge på hvad den her strukturreform har kostet
om penge jeg snakker om tilbud om
så svaret for os er ikke at vi skal nedlægge regionerne
om kommunerne og regionerne har den rigtige arbejdsfordeling den anden del af det er så at kigge på om vi
kan gøre noget på administrations og bureaukratisiden
i tvivl om at det kan man i kommunerne og jeg er
regionerne men dér hvor vi virkelig har brug for at kigge på det
i sammenstødet mellem kommuner og regioner det er dér hvor nogle borgere kommer i klemme på vej fra hospitalsvæsenet til kommunerne eller den anden vej og der er for mig at se alle
for at gå ind og kigge på en mere fornuftig opgavefordeling en mulighed for at kommuner og regioner
bedre samarbejde mellem regioner og kommuner til glæde for borgerne
det system bedre end det vi har nu men det er i en løsning at nedlægge regionerne så lad os holde fast i den opgavefordeling vi har med de tre forskellige lag
jeg er helt sikker på at hvis eller når vi får en ny regering en s sf regering
vi få en anden holdning til det her så vil vi få en regering som er parat til at arbejde konstruktivt med for at få det her til at fungere i stedet for at det er sådan en
til at fungere bedre det kan man ikke
få nogen til at fungere bedre ved at slå på dem man kan få nogle til at fungere bedre hvis man går ind i en dialog med og får et reelt partnerskab om hvordan det
velfærdssystem fungerer bedst muligt en ny regering vil være parat til at gøre det
vi få mere ud af end vi vil gøre ved at
nedlægge regionerne håbet kunne jo også være når emnet kommer op at den nuværende regering vil være parat til at snakke med os andre om hvordan vi får det her til at fungere via partnerskab i stedet for via pisk så vi kan ikke støtte forslaget vi vil meget gerne støtte og arbejde for at
regionerne får bedre betingelser vi vil meget gerne støtte og arbejde for at kommunerne og regionerne
bedre arbejdsvilkår med en arbejdsfordeling og det ville der være
de ydelser som regionerne leverer så vi har ikke behov for
og regne på om man kan spare noget eller ikke spare noget på at nedlægge dem vi vil gerne bruge krudtet på at finde ud af hvordan vi gør regionerne bedre og giver et bedre tilbud til borgerne ved at styrke regionerne
at han siger at der er en holdningsgrund til at man vil have regioner og kommuner
holdninger til grund for den måde vi laver strukturen
man få et værk på størrelse med de gamle telefonbøger for københavn med forskellige scenarier for hvordan man ville kunne gøre det og hvad det så vil koste hvis man valgte model en to tre og op til jeg ved ikke hvor mange man
hvad omkostningerne er ved at nedlægge regionerne det man kan gøre er at man kan sætte en ramme for hvad det er for
en offentlig sektor man vil have hvor meget man er parat til at betale for sygehusvæsenet og så indrette det inden for den ramme den struktur man synes er den bedst mulige så man får mest muligt for pengene
to stole her i forbindelse med strukturreformen strukturreformen gjorde jo at kommunerne kunne hjemtage de institutioner de ville fra amterne og det har man gjort det er
meget forskelligt i regionerne hvor meget kommunerne har hjemtaget
ikke nogen tvivl om at en del specialiserede institutioner
så det er et aktuelt problem på det specialiserede socialområde når forslagsstillerne så her siger at man skal
socialområde skal fordeles det må man
også i forbindelse med behandling af lovforslag om rammeaftaler her i salen
man gør med det specialiserede socialområde
at så vigtigt et område som det specialiserede socialområde hvor der bliver nedlagt pladser for små handicapgrupper for små sygdomsgrupper
beslutningsforslag der vil pålægge regeringen at nedlægge regionerne
læse hendes ordførertale højt dagens debat om ytringsfrihed er blot sidste led i en lang perlerække af debatter om ytringsfrihed som vi har haft her i folketingssalen dermed