syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
vist er der uenigheder internt i grønland alt andet ville være underligt men tilfælles har vi på tværs af partierne et ønske om og et ansvar for at udvikle sektoren ansvarligt og fornuftigt
ved konferencen om råstofferne her på christiansborg fik vi et direkte indblik i nogle af de indenrigspolitiske udfordringer vi i grønland står over for da vi havde næstformanden for inatsisartuts erhvervsudvalg med via
på storskærm som jeg sagde ved mine afsluttende bemærkninger efter en lang og spændende dag fyldt med ny viden og nye perspektiver
er listen over udfordringer lang ansvaret er stort og det ansvar møder vi og tager alvorligt i grønland samtidig stod det klart efter konferencen at der er et fælles ansvar som skal varetages i fællesskab af vores to nationer
at de danske politikere som deltog i debatten på konferencen klart vedkendte sig at grønland har selvbestemmelse på råstofområdet også selv om der
udenrigspolitiske følgevirkninger som det så klart blev sagt
gensidigt ansvar for at involvere hinanden når vi begiver os ud i udenrigspolitikken
de største udfordringer ved udviklingen i grønland er
et folk på kun syvoghalvtredstusind individer som står over for store multinationale selskaber og internationale aktører på et
verdensmarked for råstoffer som ikke just er kendt for at være den mest gennemsigtige industri tilbage til danmark og nogle af de andre sager som har sat sit præg på mit politiske arbejde
særligt forhold til eu i grønland giver det sig blandt andet udtryk på sælskindsområdet
mærker færingerne eus intolerance intolerance på en lidt anden måde her vedrørende makrellerne situationen har for mig endnu en gang vist at eu er
og i og for sig også en god idé for dem men bare ikke for os
der er bare en skævhed som vi ikke rigtig kommer ud over under en høring om finanspagten afholdt her på borgen i foråret spurgte jeg de to eksperter som sad i panelet hvordan finanspagten ville
som befinder os i periferien af eu den ene svarede
i overensstemmelse hermed på en overenskomst mellem naalakkersuisut og den danske regering som
henvises til forholdet mellem grønland og danmark eller til forholdet mellem færøerne og danmark for den sags skyld som et lillebror storebror forhold
jeg også rigtig glad for at se hvor stor interesse der er blandt de forskellige folketingsudvalg og medlemmer for at tage til grønland og opleve vores forhold på nært hold
for at høre at både statsministeren og andre ministre planlægger at besøge grønland i den kommende tid vi vil byde jer hjerteligt velkommen
skal sikres i disse dage raser også debatten om
nye rapport om det påståede dobbeltspil jeg har læst rapporten det er en grundig og god rapport som lever op til det opdrag
god og grundig og den lever op til det opdrag
nogle meget meget klare ubesvarede spørgsmål tilbage
det er der selvfølgelig rigtig mange af os fra grønland inklusive ia som har lyst til at få svar på hvordan de svar præcist skal gives og om de overhovedet nogen sinde kan gives kan jeg
i små afsides liggende bygder syv ud af ti danskere ved ikke hvem grønlands politiske leder er
procent af den danske befolkning tror at hver tredje fanger i grønland stadig benytter kajakken som sit primære fartøj i forbindelse med fangst til havs
er en rigtig stor del af de grønlændere som bor i danmark velfungerende borgere med uddannelse og job der er
der er ingen tvivl om at arktis fylder meget
samfund rigtig mange af de udfordringer vi står over for nu har vi på mange måder oplevet før de beslutninger vi tager nu vil tegne grønland i mange årtier og få
ikke opprioriteres i disse år statsministeren nævnte i sin i øvrigt rigtig fine tale i tirsdags
i august havde resulteret i aftaler om at forske yderligere i fiskebestande og klimaforandringer jeg har lyst til at spørge er det ikke netop disse områder som industrien og andre i forvejen nærmest kaster penge efter hvad med forskningen
som samfund kan forvente af den rivende udvikling i arktis hvad med forskning i hvad vi kom fra og hvor vi er nu samfundet og de mennesker som bor i arktis er det centrale i hele denne udvikling
to områder som jeg har arbejdet med her i folketinget rednings og eftersøgningsberedskabet
og som vi fra inuit ataqatigiit har kæmpet for rigtig længe jeg har stillet spørgsmål til justitsministeren om hvor meget der bliver tale om efter at den tidligere regering fjernede de lovede tolv million
svaret kom i dag og jeg er glad for at der endelig er afsat et konkret beløb til den tiltrængte retskredsreform
retsvæsenet i grønland er generelt et område med rigtig store udfordringer men en ting er sikkert vi mener som alle andre demokratiske lande at det er en forudsætning og et krav at der er en høj grad af retssikkerhed
vi ønsker at arbejde konstruktivt med at finde de bedste løsninger til det samfund vi har det samme gælder kriminalforsorgen og anstalterne i grønland som på trods af nogle forbedringer gennem det seneste år stadig
til fysiske rammer faglig kapacitet og antal pladser jeg vil kvittere for at man vælger at genåbne en midlertidig anstalt til at tage brodden af den lange venteliste til afsoning
det er en nødløsning og som vi har set de to gange
man før har valgt denne løsning så afhjælper det ikke problemet på lang sigt der er ganske enkelt ikke pladser nok i de eksisterende anstalter
forholdet mellem os og resten af verden der er meget
og det kræver en høj grad af samarbejde mellem grønland og danmark rigsfællesskabet er mest værd når det er et godt fællesskab når der er tryghed og tillid imellem os og når vi kan tale sammen fordomsfrit
en helt klar udmelding fra april måned hvor vi siger at vi selvfølgelig ikke ønsker nogen form for social dumping i vores land
det skal stå helt klart at arbejdsmarkedets parter skal involveres i forbindelse med en fastsættelse af løn og ansættelsesforholdene for de udefrakommende arbejdere
sagt at vi gerne vil gå ind og lovgive om hvad mindstekravet skal være også i forhold til
forskellige internationale konventioner det er sådan står nu og det er vores holdning
et lovudkast og senere et lovforslag som ikke er helt i tråd med det vi har sagt det arbejder vi hårdt på at ændre det skal der ikke være nogen tvivl om men det bliver også en meget meget stor udfordring for det grønlandske samfund at
at det også giver mening for de selskaber som er interesseret i at komme og investere i grønland der er jo ingen tvivl om at det når det handler om mange tusinde arbejdere som det her lovforslag jo kommer til at handle om
som kommer til at være meget påvirket af hvordan løn og ansættelsesforholdene bliver men igen inuit ataqatigiit har
at udvikle industrier nye områder
er i færd med at overtage forskellige sagsområder nu er det jo sådan at lige præcis opholds og arbejdstilladelser er
som vi kan hjemtage og det vil jeg også tro at vi gør på et tidspunkt
arbejdere ind hvis projekterne realiseres
ansøgning om udnyttelsestilladelse til en jernmine som
en finansiering til projektet og så er det vi står over for den den her problematik det er derfor vi lige præcis nu i
med efterårssamlingen i grønland arbejder med
så vi kan få rammelovgivningen på plads
som vi kommer til at rende ind i en hel del gange i fremtiden
vi har stadig væk to og tredive sagsområder som vi ikke har hjemtaget den proces vi har gang i og det er vigtigt for mig at understrege
en proces som vi bør være sammen om at arbejde
der er selvfølgelig uenigheder om hvordan man gør det ene og det andet jeg kan kun holde mig til hvad vores parti har sagt og det er at lige præcis til løn og ansættelsesvilkår
lovgive om mindstekravene
de her forhold og også overholde internationale konventioner det er det vi har sagt
det er det vi holder os til med hensyn til
gerne påpege at det også her kræver
en fælles indsats både fra det danske folketing og fra inatsisartut og også fra
begge regeringer og det er her jeg faktisk eftersøger en større kontaktflade så man er bedre forberedt når sagerne opstår men lige præcis på det her område
opholds og arbejdstilladelse er det mit indtryk at der er en dialog i gang
betyder en grænseværdi og det er den grænseværdi
med hensyn til de her forskellige kontaktflader hvor der
man nu vil øge og styrke samarbejdet
er at man bevarer det samarbejde man i forvejen har og styrker det og udvider det
er der ikke minedrift i danmark eller aluminiumssmelteværker
har kvalifikationerne til det arbejde der skal udføres vi har selv problemet i grønland den største del af de arbejdsløse vi har i grønland er ufaglærte og der er ingen tvivl om at til de her forskellige former for industrielt arbejde
så vil jeg også sige med hensyn til kinesisk samarbejde og kinesiske arbejdere at
på nuværende tidspunkt det kan man nogle gange få indtryk af at de gør når man læser den danske presse og som sagt tidligere er det
rammelovgivning vi er i gang med at få på plads i forhold til hvordan tingene skal være hvis de her projekter realiseres på på nuværende tidspunkt ligger der kun en en ansøgning om udnyttelsestilladelse
har af erfaring så det kan jeg ikke udtale mig om jeg siger bare at når man har en plan om at åbne en mine eller et aluminiumssmelteværk
er det jo meget vigtigt at de mennesker der kommer for at anlægge det
vi har haft den her problematik i rigtig mange år altså de grønlandske huse og deres sociale projekter som står år efter år og ikke ved om deres projekter er finansieret året efter de har fået at vide at de skal
og derfor står de stadig væk usikkert for mig er det meget meget vigtigt at man ser på det her emne som et specialiseret emne
fordi grønlændere har dansk statsborgerskab og der kommer derfor ikke automatisk
en integrationsindsats over for grønlændere i danmark derfor er det en speciel situation hvor der også er nødt til at komme en speciel indsats ind
udarbejde i forhold til socialt udsatte grønlændere i danmark og igen jeg mener at når man fremlægger den her strategi
skal man tænke bredere end bare på som er socialt udsatte i
for vi ved at integrationsindsats også er forebyggende
oplever at komme til en helt anden kultur end den vi kommer fra derhjemme derfor ville det også være på sin plads at man har muligheden for at modtage en form for integrationsindsats som grønlænder i danmark
in mente at når kineseren kommer til grønland og arbejder skal kineseren kun betale landsskat og ikke kommuneskat derfor er der nogle ting der skal reguleres
jeg kan godt gå ind i flere nuancer men jeg tror at
og nu hvor nordisk råd i i højere og højere grad arbejder med arktis hvordan vil ordføreren så arbejde for at de her oprindelige folk så også er med i beslutningsprocesserne i det der vedrører
og indkomsterne derfra skal være som de skal være
som det står i selvstyreloven jeg synes nu det er en god ordning og danmark får
jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren hvad tænker ordføreren så om alt den tran fra hvaler al den kryolit og alle de andre ressourcer som danmark jo sådan set har fået overført fra grønland uden beregning
kalde det grønlandske territorium dansk jeg er glad for at ordføreren taler om det her stærke fællesskab der skal være i rigsfællesskabet og det fælles ansvar og der vil jeg så også vil ordføreren være med til at arbejde for alle de mange fælles udfordringer vi har på
ordføreren uddybe lidt hvad det er for nogle
en af de rigtig vigtige debatter at deltage i og jeg har set frem
til at mødes med både andre folketingspartier og regeringen
kom fra vores rækker og i arktisk råd har vi ydet en stor indsats på alle niveauer samlet set er arktisk råds medlemsstater nogle af
når vi mærker klimaændringerne i vores hverdag når vi har en mangel på fødevaretryghed på grund af den globale forurening og når vi møder de helt praktiske udfordringer
sikre at rigsfællesskabets eneste oprindelige folks organisation inuit circumpolar council som er en af de seks permanente deltagere i arktisk råd igen får tilskud til organisationens deltagelse i arktisk råd og i fn
også i form af koordination af indsatsen på sprogområdet for eksempel gennem nordisk sprogråd og arktisk råd den arktiske parlamentarikerkomite anbefaler også at arktisk
udvikles til en fuldbyrdet international organisation ved at medlemsstaterne sammen med de permanente deltagere udformer en bindende aftale om rådet vi mener det er vigtigt at arktisk råd ikke bare er et koordinerende instrument men at det i
som løbende opdateres rådets formandskab går på skift to år ad gangen og der er heldigvis ofte samarbejde formandskaberne
imellem så man sikrer en vis kontinuitet på trods af skiftene men en strategisk ti års plan udarbejdet løbende ville være den bedste måde at langtidssikre aktiviteter og visioner
det er forsknings og uddannelsesområdet og turismeområdet i arktis
et initiativ som den danske stat har støttet med tre million kroner om året de seneste år men som desværre ikke
det er vi selvfølgelig rigtig glade for da det er os i grønland som mærker konsekvenserne af upræcise
opmåling fra skibe i fremtiden kan satellitter endda muligvis også bruges til dette og der foregår
i gang med den lange og seje proces som handler om at sikre de bedste rammevilkår for udviklingen af nye og eksisterende erhverv netop nu arbejder inatsisartut på højtryk med den meget omtalte storskalalov
er mange af os storforbrugere af vores levende ressourcer i grønland er fangst et erhverv vi har et par tusinde erhvervsfangere som viderefører og udvikler vores årtusinder gamle traditioner sælfangsterhvervet er et af de områder som er under hårdt pres i
som alle efterhånden ved så har årtiers kampagner imod fangst af sæler ødelagt markedet for sælskindsprodukter jeg er rigtig glad for at den danske regering er gået aktivt ind i kampen for at udbrede kendskabet til den såkaldte inuitundtagelse i eu’s
en undtagelse der gør at vi stadig kan sælge vores sælskind til det europæiske marked hvis ellers nogen ville købe dem vi arbejder hårdt på at markedsføre
sælskindene og også her har danmark støttet jeg vil hermed kvittere for den indsats udenrigsministeren har ydet og for at det lykkedes at indføre en
aksen i forhold til at studerende i arktis kan komme rundt til andre arktiske universiteter og at forskningssamarbejdet
gøres mere smidigt og der synes jeg virkelig det er vigtigt at
med hensyn til repræsentationen i arktisk råd har der været nogle bekymringer
fra de oprindelige folks organisationer i forhold til at arktisk råd i stigende grad arbejder med udenrigs
selv om det ikke er nogen emner som man under den nuværende konstruktion ottawadeklarationen kan lave nogen beslutninger om i arktisk råd men i og med at det kommer op på et højere og højere plan
bekymrede for om deres repræsentation
bliver skubbet ud fordi det jo selvfølgelig
mere og mere statsbaseret men her er det jeg siger at arktisk råd har en helt unik struktur som man må bevare
grønland som en del af rigsfællesskabet
er med i den danske delegation ved møderne i
det gode samarbejde i forhold til at få det her genoprettet også jeg har fået en række henvendelser løbende gennem dette år en del grønlandske studerende og andre som har valgt at flytte til danmark i dette år har nemlig været ramt
fjerner en grænsehindring i rigsfællesskabet
under nordisk råd sessionen i helsinki i oktober måned hvor hun sagde at
selvfølgelig også rammer andre nordiske borgere som flytter mellem
ia støtter lovændringsforslaget
at få nogle opklarende svar i forhold til ordføreren og
holdning til det her med med de udefra kommende arbejdere og udenlandske statsborgere som ad forskellige veje kommer ind i grønland er ordføreren enig i at vi sådan set ikke oplevede nogen problemer i
til paskontrol og det at folk skulle bevæge sig videre ind i rigsfællesskabet og til danmark da vi i to tusind og ti
ind og ud af grønland i de måneder det er det første spørgsmål det andet spørgsmål er hvordan forholder ordføreren sig så til den industri og
årevis nu med krydstogtskibe hvor vi også har tusinder af udefra kommende besøgende statsborgere
til at spørge ordføreren respekterer ordføreren og
respekterer ordføreren at der er et demokratisk system i grønland med et parlament som har bestemmelsesretten
godt tænke mig at høre ordførerens og ordførerens partis holdning til
med implementeringen af en selvstyrelov som er vedtaget med et stort flertal i både danmark og i grønland og hvad forstår
og elleve da vi havde vores olieefterforskningsboringer i grønland
i den periode om man dengang oplevede problemer med de arbejds og opholdstilladelser der skulle gives
til de mange hundrede arbejdere der kom ind og udførte vores olieefterforskningsboringer i to tusind og ti og
partier nu udviser rigtig stor interesse for rigsfællesskabets ve og vel
juridiske forhold betyder i praksis
debat og jeg er ganske enig med den forrige forrige ordfører på det punkt
mener jeg med tydelighed har vist at der hidtil ikke har været en høj grad af indsigt i vores indbyrdes forhold og det er alarmerende der må gøres noget ved det særlig venstre
enhedslisten og dansk folkeparti har gennem de seneste måneder
en aftale som netop venstre
jeg særlig skuffet over lige præcis de reaktioner vi har set fra de tre partier
ikke er alle medlemmer af partierne som
det er ikke rigtig nogen overraskelse det har vi vidst længe
til storskalalovens § ti stykke seks hvor vi meget tydeligt siger at vi selvfølgelig vil overholde grønlands internationale forpligtelser det er vi nødt til at holde fast i og vi mener selv stadig væk og det har vi fået bekræftet af jurister både i grønland og
at vi har lavet en lovgivning som lever op til de forpligtelser
af de massive problemer vi ser i de grønlandske anstalter for domfældte og som nu i en rapport fra europarådets
stod på igen blev der ikke ydet en særlig stor indsats for at sikre forholdene for udsatte grønlændere i danmark
i der ikke var nok tilmeldte nu
sikre at vi opretholder en høj grad af respekt og tillid til hinanden i rigsfællesskabet
det kræver arbejde og det kræver engagement det kræver
det danske inden vi hjemtager dem ellers hjemtager vi jo en kæmpestor regning
engagement fra de danske politikeres
folketinget for at implementere selvstyreloven jeg synes
det når vi samtidig har fastfrosset bloktilskuddet hvis vi ikke først har fået nogle penge i kassen det hele hænger sammen og
i de sagsområder som netop er et fælles ansvar for eksempel holdt jeg
om råstoffer og udenrigs og sikkerhedspolitik en konference som dansk folkeparti desværre ikke ønskede at deltage i men der kunne man måske også
oplysthed om hvad ansvarsfordelingen
at der er en forvirring om hvad ansvarsfordelingen er
sat spørgsmålstegn ved om vi levede op til de internationale aftaler som grønland er forpligtet til at overholde
storskalalovens indhold det står meget klart i storskalaloven at vi selvfølgelig vil leve op til de internationale konventioner der måtte gælde på det her område og vi har også meget klart efterfølgende i debatten sagt at det vil vi alligevel
fortsætter enhedslisten med at sætte spørgsmålstegn ved det her forhold og det synes jeg er enormt ærgerligt
enhedslisten er gået lidt for vidt
det er rigtigt at den vedtagne lov
lidt om hvordan vores parti forholder sig til det her
om at vi har en årlig debat det mener jeg selv vil være en god platform for os grønlandske og sikkert også
tydeligvis mener og føler ikke får nok opmærksomhed fra folketingets
side har gennem de seneste fire år fremsat finanslove som har været baseret på en ansvarlig økonomisk politik det er finanslove som har været i balance
en mere værdiskabende ressource også i økonomisk henseende men vi ved også at ud over at sikre en øget og
og fem og tyve planen vores fremtid dit og mit ansvar som naalakkersuisut
øvrigt er der heller ikke aktuelt ansøgning om udnyttelse af mineraler som
problematikken omkring radioaktive stoffer
inuit ataqatigiit fører vi en stabil og solidarisk finanspolitik vi vil sikre velfærden for vores fremtidige generationer vi har fortsat som eneste parti i grønland en klar holdning om at indføre progressiv beskatning
vi inviterer alle andre grønlandske partier til at samarbejde
meget klare i mælet om at vi ønsker et øget samarbejde med danmark særlig på det udenrigs og sikkerhedspolitiske område og vi er glade
den danske regering tydeligt har vist interesse i at styrke de interne strukturer i rigsfællesskabet men vi
kompetencer tilbage til danmark hvad angår udvinding
skal udvindes det vil jeg gerne bede statsministeren bekræfte her det er først når vi har taget beslutning i grønland og såfremt der er udenrigs og sikkerhedspolitiske aspekter
også lige tilføje at for eksempel dong er jo aktive i grønland i forvejen så det er jo ikke noget der
jeg sagde også til medierne i går da medierne spurgte hvad min holdning til det her
at den debat selvfølgelig foregå på basis af selvstyreaftalen
til de stramninger som erhvervsministeren også talte om og der mener jeg som erhvervsministeren også sagde at det er rigtig vigtigt at have en tæt dialog med erhvervslivet turismeerhvervet er specielt
er på vej på søfartsområdet fordi de er bange for at
krydstogtskibe så vil fravælge grønland og det er derfor at vi har været inde at sige
at sige at det er rigtig vigtigt at vi får fælles standarder i hele arktis så det ikke kommer til at være være standarder som kun gælder grønland og derfor kan resultere i at eventuelle krydstogtturister
til at videreføre værestederne for udsatte grønlændere her i danmark de grønlandske huse det er først kommet på plads i midten af januar så nogle af dem har været nødt til at lukke midlertidigt og åbne op igen
er helt uacceptabelt at der er så lidt fokus på
folketinget dem vil jeg da komme ind og flage ved
som som dem vi nu beslutter vi gerne skulle
der er selvfølgelig også andre sager som vedrører grønland mere direkte som kriminalforsorgen som også er en af de sager som desværre ikke har fået nok opmærksomhed og politisk omsorg fra dansk side i forhold til økonomi
over for store udfordringer og europarådets torturkomité har kritiseret en lang række forhold på de grønlandske anstalter for domfældte
der er ikke afsat penge til at forbedre de her forhold i det kriminalforsorgsforlig som
er i grønland omkring krydstogtssejlads for eksempel har jeg bidt mærke i at at man skal stille nogle særlige krav i isfyldte farvande men vi er også nødt til at gå ind og kigge på hvordan
omkring hele grønland så der ligger rigtig meget arbejde i forbindelse med opstramninger på søfartsområdet
de sager som man så sidder og har ansvaret for her i danmark jeg har konkret foreslået et møde med lovudvalget inatsisartut og retsudvalget her i folketinget
de også kan komme ind og tale mere direkte om de udfordringer vi har for blandt andet kriminalforsorgen og retsvæsenet
meget fokus på det og heldigvis for det
en bindende aftale i arktisk råd om et oliespildsberedskab hvor man går ind og samarbejder helt konkret imellem de arktiske stater
set levet med i mange år i forvejen der er da masser af skibe der sejler rundt i grønlandske farvande og der er også isbrydere som har sejlet igennem
som forsøg i en lang årrække så vi har jo levet med
det er rigtig rigtig vigtigt at man får kæmpet de her sager igennem i de internationale fora
og for det andet sikrer os at der er et konkret og praktisk samarbejde mellem de arktiske stater og mange af de her sager som altså ikke kan blive løftet af nogen af staterne alene heller ikke af grønland selvfølgelig de andre er
vi har taget stilling i forhold til vores egen landskasse og investeringer i milliardklassen kommer ikke fra
i forhold til søopmåling er det rigtigt at jeg har presset rigtig meget på for at vi skulle få belyst hvad det er for nogle udfordringer der er og
det er jo et godt skridt i den retning men vi er nødt til at få afsøgt om der er nogle andre tekniske muligheder for
opmåle mere effektivt
er det man skal sejle frem og tilbage i
sejle der hvor der ikke er opmålt så vi har en masse uudnyttet potentiale for områder som man måske kunne udvikle erhverv
med tidligere ordførere sige at vi desværre ikke kan støtte det her forslag
enogtyvende februar her her fra salen hvor vi går ind og snakker om nogle
de samme ting dels af den grund at der i det
som vi ikke mener er hensigtsmæssigt vi mener ikke at den grønlandske landskasse skal punge ud til et nyt grønlandsk dansk selskab vi har selv i forvejen nunaoil og nunaminerals og vi har jo med selvstyreaftalen også overtaget danmarks
det er noget der allerede før valget til inatsisartut blev drøftet og som den danske
den tidligere grønlandske naalakkersuisoq for erhverv og råstoffer aftalte at arbejde videre med det er et initiativ vi fra inuit
vi har besøgt tre af de grønlandske huses projekter for udsatte grønlændere ligesom det er blevet til besøg på kofoeds
ikke om at gøre grønlændere i danmark til ofre men om at anerkende at grønlændere kommer til danmark med en anden kulturel og sproglig baggrund end den danske
af disse helt naturlige grunde har brug for at systemet er gearet til en forståelig dialog og sagsbehandling således at de alt for mange misforståelser og frustrationer undgås heldigvis lykkes
en begrænsning at der skal være mindst tolv børn på et modersmålsundervisningshold i hver kommune begrænsningen gør at rigtig mange grønlandske borgere i danmark ikke kan benytte sig af denne rettighed
grønlændere i danmark som vi har haft
året hvor vi for alvor har taget hul på implementeringen af vores gensidige aftale selvstyreloven
den overbevisning at vedtagelsen af loven om grønlands selvstyre er den mest skelsættende begivenhed i rigsfællesskabets politiske historie i år har man så set hvordan vi fra hver vores side af atlanten tolker og bruger denne lov på hver vores måde
er i henholdsvis grønland og danmark
værne om ansvarsfordelingen i vores selvstyreaftale
har vi siden rådet blev stiftet i nitten seks og halvfems i det stille kæmpet kampen om at være en integreret del af rådets arbejde vi har deltaget i arbejdsgrupperne i det videnskabelige arbejde i senior arctic officials møderne og på ministerniveau
efter forskellige modeller og vi har i kraft af at arktis er blevet mere og mere interessant udenrigs forsvars og sikkerhedspolitisk kunnet mærke at
et mere strømlinet og ekskluderende statsengagement
blive udtalt ved en grønlandsk boykot ikke forsvinde ved forhandlinger med et par formandslande og rådet vil blive nødt til at forholde sig til problematikken i mange år fremover i sidste ende er det rådets
procedures og ottawadeklarationen som indeholder den begrænsning at det er de otte arktiske stater som er medlemmer og som udpeger en sao hver
inuit ataqatigiit mener at
og rigtigt at grønland deltager i arktisk råds møder og taler den arktiske stemme
vi mener samtidig at udmeldingen om at grønland stiller sit arbejde i rådet i bero er en uhensigtsmæssig måde at lægge pres på rådets medlemmer hvordan skal vi kunne yde indflydelse uden at være der
den grønlandske regering vil opnå ved en boykot af rådet og ved at sætte arbejdet i rådet i bero
i for eksempel de her sao møder som er møder
men det er jo rigsfællesskabet selv som
bestemmer hvordan de her sao delegationer
to problemer og præcis hvor
målet helt præcis er synes jeg desværre ikke at vi har fået helt klart at vide fra den grønlandske
i inuit ataqatigiit at vi skal sidde med ved bordet også ved sao møderne og det problem må vi jo så tage op internt i rigsfællesskabet og muligvis også
har udgangspunkt i deres regeringer og parlamenter
hvordan de her sao delegationer og delegationerne til ministermøderne bliver sammensat og også have sikret os at der dér er nogle helt faste mekanismer for at grønlands stemme altid er en del af rigsfællesskabets delegation
mange af gangene har været det men jeg vil meget gerne undersøge nærmere om der har været sao møder i løbet af det her svenske formandskab hvor
ind lidt for sent altså når de personer det handler om allerede er blevet udsatte for eksempel er
også være danskundervisning for nytilkomne grønlændere at det bliver fremmet synes jeg altså er rigtig rigtig vigtigt og
øje det overordnede problem er at vi har dansk statsborgerskab og derfor
bliver vi ikke betragtet som andre minoriteter i danmark når vi lander her og flytter hertil der er så også sket den positive ting at man
underretningspligt mellem grønlandske og danske kommuner det er også en ting som
har været tidligere jeg har lige stillet spørgsmål til socialministeren
hvordan det går med implementeringen af den bekendtgørelse som
vi havde faktisk i går et møde mellem grønlandsudvalget og finansudvalget her fra folketinget og finans og skatteudvalget og råstofudvalget fra inatsisartut jeg må så bare sige desværre dukker
men jeg synes faktisk at de her parlamentariske møder mellem udvalgene i vores to parlamenter er en god vej frem
er jo også nu sådan at folketinget har fået videokonferenceudstyr så et af de møder vi har holdt har vi rent faktisk holdt
derudover synes jeg også at det er et godt skridt på vejen at vi
en forespørgselsdebat om rigsfællesskabet om der så skal være en debat som decideret kun handler om forholdet mellem grønland og danmark kunne man jo så også
sandsynligvis i fremtiden skal til at have
emne oppe at vende gennem det seneste halvandet år hvor jeg har været medlem af komitéen
fordi vi netop har set den her bevægelse vi så det russiske eksempel
er derfor jeg siger at jeg ikke tror at det her løses ved at forhandle med to formandslande jeg tror at det her er en debat vi skal tage op generelt i rådet og så skal vi selvfølgelig også internt i rigsfællesskabet
at der er selvstyrende nationer i arktis som ikke har deres
nationer som har deres eget sæde skal man nok til at rekognoscere iblandt de andre arktiske stater
gerne sidde med med vores egen stemme hvis det kan lade sig gøre
som canada som har en lang række selvstyrende områder og nationer
en stat som rusland som også har regionale regeringer
meget vel blive meget svært at få igennem
men på et meget meget lavt niveau og er nultolerance over for biprodukt
siger at det her kan ske på
samlet inatsisartut har har bedt naalakkersuisut om at få udarbejdet nogle redegørelser de er ikke kommet frem endnu
nogle samtaler i gang mellem grønlandske politikere og amerikanerne
der har været en udmelding fra den nye regering men der er altså ikke taget stilling til det her i parlamentet en helt anden ting er
er skævvredet fordi vi flere gange hører
politikere fra koalitionspartierne sige uranisiornianngilagut vi vil ikke bryde uran
biprodukt eller ej gør det ikke mindre til en uranmine det mener jeg først og fremmest
fokus på om råstofministeren vil
bekræfte at at uranspørgsmålet er et udenrigs og sikkerhedspolitisk spørgsmål
rigsanliggende men et rent grønlandsk anliggende men jeg vil så sige
bekræftelse fra det nye naalakkersuisut
også anser det som et rigsanliggende så det er jo et skridt i den rigtige retning så er det jo at
mellem naalakkersuisut og regeringen om at få udredt hvad der skal ske og hvad der er op og ned i det her er i gang og det er jo kun godt
at uden en ophævelse af nultolerancen ville vi ikke kunne bryde mineraler
sjældne jordarter fra forekomster i grønland uden
forekomster hvor uranlødigheden er så lav at vi rent faktisk godt kan udvinde det selv om vi har den eksisterende nultolerance
i nogle af de eksisterende projekter vi har nu
at nogle resultater op til kirunamødet som gjorde at grønland faktisk sad med og siddet med i højere grad
forhandlinger mellem rigsfællesskabet og den svenske stat
politisk udfører det store fodarbejde der skal til for at sikre et retsvæsen og en kriminalforsorg i grønland som er
det danske sådan som vi i betænkningen til selvstyreloven har aftalt det skal være
sidste dag var jeg forespørger på en
inuit ataqatigiit også været vigtigt at sikre os at de mange gode intentioner om et aktivt
i nordatlanten også afspejles i denne finanslov vi er glade at kunne konstatere at der ikke spares på det arktiske
findes også et universitetssamarbejde som gennem en årrække har været støttet af danmark det er det såkaldte
desværre er støtten til uarctic med denne finanslov halveret i to år for så igen at være på tre million
to tusind og femten en sikring
i rygsækken fra den tid vi har tilbragt sammen i dag sidder vi stadig tilbage med levn fra en tid hvor der uhensigtsmæssigt blev skelnet mellem vores lande i denne uge skulle vi her i folketinget have anden og tredjebehandlet
opgjort lovudkastet
sidder og laver laver aftaler om for eksempel
forsvaret kriminalforsorgen og satspuljen inddrag os og lad vores stemme blive hørt fra starten det ville være et fremskridt for de demokratiske processer i rigsfællesskabet vi har faktisk noget at bidrage med
har kæmpet for i rigtig lang tid de vigtigste emner var
retsvæsenet hvor vi altså har den her sagsbunke med otte tusind sager som ligger og venter på at blive behandlet
der er generelt et rigtig stort pres på det grønlandske retsvæsen som er meget meget uhensigtsmæssigt særlig i den tid vi
hvor udviklingen går så hurtigt som den gør et andet andet punkt har været kriminalforsorgen hvor der trods alt sker nogle ting men der følger ikke rigtig midler med der er kun afsat midler til at have en midlertidig anstalt åben indtil
september to tusind og fjorten og det vurderer vi ikke er nok
kunne løfte mange af de problematikker der er på kriminalforsorgens
når vi komme dybere
for eksempel arktisk kommando som har en bevilling som er det samme i mange år frem får jo altså flere og flere opgaver og derfor bør bevillingen også følge med på det område men samlet set har vi vurderet at
mange af de punkter vi har kæmpet for der blev imødekommet at vi nu
behov for samarbejde i arktis det handlede om samarbejde på search and
omkring arktis konferencens fokus havde i år i forhold til de foregående år fået en tiltrængt humanistisk drejning da også sundhed miljø og samfund var på programmet
forureningen fra nær og fjern har nemlig en tendens til at ende i arktisk fauna og dermed blive en del af de fødevarer der naturligt indgår
arktiske folks hverdag det var rart at se at
grønland kunne bidrage med vigtig viden på dette område ligesom det er af stor betydning at arktisk råds arbejdsgrupper fortsat arbejder intenst med dette og
er en del af udfordringerne i arktis ikke kun fysisk sundhed men også mental sundhed som det blev påpeget på konferencen i tromsø
for mange selvmord i vores arktiske samfund grønland er desværre ikke en undtagelse her
opgave i fortsat at sikre en robust og stabil forskning på området ligesom det er vigtigt at sociale og sundhedsmæssige emner ikke bliver presset ud
som i disse år ellers tenderer til at handle mere om hardcore
og sikkerhedspolitiske emner vi har med mennesker at gøre
og det skal det blive ved med at være
etableret sekretariatet skal bidrage til at styrke rådets arbejde jeg er helt enig i udenrigsministerens betragtninger i
til at forsøge at få en repræsentant for rigsfællesskabet til sekretariatet i tromsø det vil i den grad styrke vores deltagelse i arktisk råds daglige arbejde jeg vil sige meget
som jeg også meldte ud i sidste uge at beslutningen om hvem der får dette hverv og hvad hvervets mandat skal være skal besluttes sammen med grønland og ikke af danmark alene
strategi resultatet af boykotten taler sådan set også for sig selv for der kom ikke de store ændringer ud af boykotten tværtimod meldtes det fra senior arctic official
i forhold til repræsentationen ved de vigtige forhandlingsmøder procedurerne er
blevet mere og mere højniveaupolitiske er rykket mod syd kunsten er at sikre at det fortsat er de arktiske folk selv som tager beslutningerne og jeg vil fortsat sige klart at arktisk råd er nødt til at forholde sig
og et meget vigtigt emne for grønland den nuværende konflikt mellem grønland og danmark har også afsløret en vis professionalisme i vores interne struktur i rigsfællesskabet da udenrigsministeren meldte ud i juni to tusind og tretten at danmark
konventionen er brudt eller ej i den forbindelse vil jeg sige at vi fra inuit ataqatigiits side fortsat er enige med naalakkersuisut i vurderingen af at grønland ikke har brudt konventionen vi kan ikke se at
at et flertal i det internationale samfund tildeler hvalkvoter til folk på baggrund af at være oprindelige folk men samtidig ikke anerkender oprindelige folks rettigheder eller videnskabelige data og principper om bæredygtighed for den sags skyld
i henhold til hvalfangstkommissionens egen videnskabelige komités anbefalinger og fortsat vil
wtos kendelse i sagen også her
og særlig op til det kommende europaparlamentsvalg bør alle kommende danske europaparlamentarikere være så at sige godt klædt på til denne kamp jeg er glad for at denne sag er en af de sager grønland og danmark kan stå sammen om
ske en ændring i dette og det er jeg rigtig rigtig glad for jeg kan ikke andet end at kalde
sæler og hvaler er en ressource som alle andre ressourcer og selvfølgelig skal brugen af disse ressourcer
inatsisartut vedtog vi i efteråret en beslutning om at muligheden for lokal grønlandsk deltagelse i beredskabsopgaver til lands og til vands skal undersøges det er utrolig positivt at et sådant arbejde nu sættes i gang
ikke kan hjemtages der er gode kræfter i grønland som ønsker at tage del i dette samarbejde er fortsat nøgleordet i forhold til beredskab og search and rescue og det er positivt at det danske
sammen med grønlands politi og andre i den grad er involveret i de internationale øvelser der har fundet sted nu to år i træk i grønlandske
de arktiske forskningsmiljøer en rigtig god ting ville være at styrke det arktiske universitetssamarbejde yderligere university
gør et stort stykke arbejde på det område og rigsfællesskabet bør fortsat støtte uarctic også efter to tusind og femten hvor den nuværende bevilling slutter
lige nu er der selvfølgelig grønlandsudvalget og færøudvalget mens der både på det udenrigs
det nordiske område selvfølgelig også er fokus på arktiske emner alle disse udvalg har dog et meget bredt fokus derfor mener jeg der er en tendens til at de arktiske emner flyder lidt ud og fylder her
afholdes komiteens første møde i februar måned i ottawa årets andet møde andet møde bliver her i københavn i juni mens vi til september måned måned afholder konferencen for arktiske parlamentarikere i
uran inuit ataqatigiit er fortsat nejsigere til
til driften af atomkraftværker det her handler om hvilken miljømæssig gæld
det gælder globalt og det gælder lokalt det globale fokus på arktis har gjort vores snedækkede hjemegn til det nye sort hvis vi gør tingene rigtigt og fornuftigt ser vores fremtid dog ikke sort ud udfordringerne ligger foran
selv som kan bestemme hvilke veje vi vælger at gå én ting er dog sikkert vi skal
skabe stabile rammer og være på forkant med udviklingen både grønland og danmark må kende hvert sit ansvar
andre overhale os indenom jeg ser frem til en fortsat debat om arktis her i folketinget
hvilken form for repræsentant det kommer til at være spørgsmålet er om man kommer til at
den her person skal arbejde med sammen med grønland og
til arktisk råd arbejdet at man netop koordinerer internt i rigsfællesskabet at man netop har den tætte dialog om hvad det
den dialog med grønland og også gerne færøerne om den her person som skal
med en regeringsleder i det andet land om det her emne
mener er afsluttet men som vi
kompensation det vil sige
en kvinde som er juridisk faderløs
hvem der ikke kunne arve og da faren så
og talte også meget
råstoffer for eksempel nævnte ordføreren
have alle ressourcerne men det er jo sådan at aftalen indebærer at grønland deler indtægterne fra råstofferne
give hinanden så længe vi
at blive en selvstændig stat på et tidspunkt
er det så præcis ordføreren mener at danmark får fra grønland hvis man ser bort fra
at statsministeren ignorerer alle henvendelser om dialog i denne ømtålelige sag og så sent som i lørdags har men
der kom intet svar og ingen reaktion på hendes henvendelser
mener det er rimeligt at vi nu igen
er blevet omdelt til grønlandsudvalget nemlig historien om den her kvinde som for eksempel af retssystemet bliver afskåret fra at få en arv fordi hun er juridisk faderløs
i de her år når vi ikke har fundet en løsning på det her samtidig synes
rimeligt at man i loven afskæres fra at genåbne dødsboer
tager stilling til en kompensation ved dokumenterbare økonomiske tab ved ikkeudbetalt arv hvor sagen er afsluttet
ordføreren om at grønlands råd for menneskerettigheder siger det
fat i en politisk stillingtagen til spørgsmålet om kompensation sådan som jeg hører det
som er en sproglig udfordring
stiller § tyve spørgsmål eller udvalgsspørgsmål som vedrører grønland
når vi sidder med lovarbejde
set mere en kommentar til ordførerens efterlysning af grønlandske og færøske holdninger til
op til selvstyreloven altså at leve op til at man også i selvstyreloven har aftalt at der er nogle sagsområder som skal højnes til et niveau så det tilsvarer det danske
for eksempel at få bevillinger nok til retsvæsenet til kriminalforsorgen til forsvaret og så videre
set har taget tid af til at sidde og lytte
andre dele af rigsfællesskabet også viser interesse for den her debat som jo er den første nogle af de ting jeg tidligere har fremhævet her fra talerstolen vil jeg kort gentage
blandt andet om at der skal sikres et administrativt og strukturelt system som tager højde for de sproglige forskelle der er mellem grønland og danmark alt for ofte oplever jeg at vi sidder
relaterede arbejde kun foreligger på dansk
at der er alt for lidt kontakt mellem vores to parlamenter i forhold til hvor mange sagsområder der faktisk behandles begge steder jeg vil igen opfordre folketinget og regeringen til at vi ser på hvordan vi kan forbedre kommunikationen og koordinationen
rigsfællesskabets udfordringer
at fokus på det mulige såkaldte råstofeventyr har fyldt proportionalt meget i forhold til hvor lidt dette kommende erhverv reelt fylder i dagens grønlandske økonomi selvfølgelig skal grønland gribe mulighederne for at
grønland eller i forholdet mellem grønland og danmark
definerende i forholdet mellem grønland og danmark der er så mange andre områder som skal udvikles plejes og belyses for at vi kan opnå det ligeværd og den gensidige gensidige respekt
vigtigste erhverv i mange år fremover
skabt gode praktik og uddannelsesmuligheder for de her studerende
så de kommer hjem igen og besætter
for det samarbejde der er i gang mellem grønland og danmark på erhvervsområdet og jeg ser meget frem til at se resultatet af det arbejde der er i gang
ja der skal skabes nye arbejdspladser men der skal også arbejdes med de mere følsomme områder såsom sociale forhold misbrugsbehandling og forebyggelse
at bygge en god tilværelse op og andre har desværre ikke jeg er glad for at socialministeren har taget denne udvikling alvorligt meget af arbejdet skal selvfølgelig gøres hjemme i grønland og vi er i gang
også områder hvor danmark har et medansvar det gælder særlig de områder som jeg synes
at kunne fornemme er tabubelagte for dele af den danske befolkning det handler om kolonitiden om danificeringen
spøgelserne derfra naalakkersuisut har besluttet at nedsætte en forsoningskommission
og vores historie internt i grønland
dialog med grønland om den helt klare nye forskelsbehandling loven indeholder
tilfældigvis ikke er døde med tiden er der selvfølgelig flere og flere af de juridisk faderløse
denne menneskerettighedskrænkelse og nu hvor arbejdet endelig gøres gøres det kun halvt
det er ikke rimeligt at statsministeren gang på gang har kaldt sagen afsluttet
juridisk faderløse vi er stort set alle i familie med nogle som er juridisk faderløse her i danmark og i andre lande hvor fædrene kommer fra er der også mennesker som berøres fædrene og de juridisk faderløses søskende
og magtspil lad os nu også fokusere på de mange andre vigtige forhold som vi er fælles om at leve under og som vi skal samarbejde om at løse og udvikle
og den skal vi have sat meget mere gang i
jeg sige at inuit ataqatigiit støtter forslaget til vedtagelse som blev fremsat tidligere
hvis det handlede om for eksempel nogle af de mange andre former for lossepladser
kommer fra gamle militærinstallationer og andre installationer som har været etableret rundtomkring i grønland i tidens løb og som man ikke
så undrer det mig rigtig meget at man ikke har
som både danmark og amerikanske militær har efterladt
i tilstrækkelig grad vi bruger en masse energi på at snakke om råstoffer uden at det indtil videre
i grønland vi ved jo heller ikke med
hundrede procents sikkerhed at det får en stor økonomisk virkning det håber vi jo alle sammen på men det har det ikke gjort indtil videre og vi ved heller ikke om de investeringer vi har brug for for at realisere råstofområdet
vi også lægge rigtig meget energi i at udvikle andre erhvervsområder i forhold til forholdet mellem grønland og danmark synes jeg bare at vi i de seneste år har hørt rigtig meget om råstoffer og har glemt
kæmpe for år efter år det er ikke noget man automatisk ser på fra det danske folketings og de danske medlemmers
importere en hel del arbejdskraft for at besætte
er noget jeg tror fuldt og fast på derfor skal vi også arbejde
til selvstyrelov jo har en klar
som siger at sagsområder som er dansk ansvar skal højnes til et niveau som tilsvarer
til at være på et niveau så de tilsvarer det danske og det kan man ikke sige at retsvæsenet og kriminalforsorgen er på nuværende tidspunkt bare som eksempler
i inatsisartut og der er det så
et problem i forhold til at smidiggøre vores
nemmere får lavet lovændringer og nemmere
man skal glemme at der altså er områder
som har forskellige følelsesmæssige
rigtig god gavn af at få belyst de områder og også få dem gennemdebatteret mellem grønland og danmark
har fået mulighed for at have videokonferencer med inatsisartutudvalg og
vi nu er væk fra hinanden
snakkede om en form for kompensation uden at gå i detaljer om
skulle være kravet om en økonomisk kompensation kom fra andre partier
hvad det skal være ved en efterfølgende dialog den dialog har så
et ændringsforslag fra inatsisartut og som ordføreren også tidligere har sagt
blev behandlet på den her måde så derfor
nogle administrative ting som har gjort at det hele blev forsinket for eksempel at vi kun havde høringssvarene på dansk og måtte bruge en masse tid på at få dem oversat til grønlandsk da vi sad med
i grønland det er en af de ting der har været en hindring her så vi
statsministeren om at
en dialog om spørgsmålet vedrørende en form for kompensation
at man sikrer at de mennesker der lever i dag
i hele rigsfællesskabet
at man ligestiller juridisk faderløse med andre borgere det er et af de udestående spørgsmål jeg mener der er helt konkret
og eu om makrel og den ugunst
for grønlands makrelfiskeri er
noget man vil se på endelig statsministerens kommentar til de andre ting jeg bragte op om den sproglige udfordring i det arbejde vi har mellem grønland og
vil statsministeren sikre at man fremover
glade for at have direkte indflydelse på dette vigtige parlamentariske samarbejde på tværs af arktis i morgen nedsætter folketinget sin egen arktiske arbejdsgruppe
for inatsisartut
kommer til at arbejde med arktis jeg håber at alle danske partier fortsat vil engagere sig aktivt i det arktiske rigsfællesskabet har brug for en
og vi skal øge vores daglige dialog og samarbejde om arktis
dette forår arbejdet med en række ændringer af den grønlandske retsplejelov i processen har det stået lysende klart for mig at vi skal
med stor undren at jeg har kunnet konstatere at der ikke fra dansk side synes at være den store vilje til at tage det lange seje træk
forsømmelser der er af det grønlandske retsvæsen vi ser lappeløsning
det er en situation grønland ikke kan være tjent med grønland ønsker et stærkt retssamfund som borgere og erhvervsliv med ro i sindet kan engagere sig i realiteten er i
sagsområderne langtfra varetages på en tilfredsstillende måde med flytningen af en række civile sager fra kredsretterne
siden retsvæsenskommissionen afgav sin betænkning det kan ikke passe at der efter så mange år fortsat er en så høj grad af famlen efter løsninger
og sikre dem bedre udstyr heriblandt en tjenestetelefon
der ingen kommunefoged er det er ikke tilfredsstillende ligesom det heller ikke er tilfredsstillende at der i
storskalaloven er en grønlandsk lov vedtaget af det grønlandske parlament grønland har den lovgivende og udøvende magt på råstofområdet alligevel anser den danske regering
at bruge en udlændingelov om opholds og arbejdstilladelser
klausuler ind om sjældne jordarter jeg spørger stadig mig selv hvordan regeringen har tænkt sig at agere når eller hvis
er vi fuldstændig enige i at der skal samarbejdes
at rammelovgivningen vedrørende potentielle storskalaprojekter nu kommer på plads det er en vigtig milepæl i de lovgivningsmæssige forberedelser til udviklingen af nye erhverv i grønland
inatsisartut der skal praktiske og strukturelle løsninger til ligesom begge regeringer skal være mere klare i mælet om
afslutningsvis vil jeg