syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
man skulle have arbejdet for at kunne gøre det
konstatering af at det her kan vi ikke forudse vi må korrigere og vi må justere hen ad vejen og så håbe det bedste og frygte det værste det er desværre betingelsen
rapport der skulle gemmes til side jeg kan huske at det var et scenarie hvor
i et dilemma fordi der er en diskussion om det de soldater vi har kender jo lige så godt til det danske folkestyre og demokrati som vi andre gør og ved at sådan er betingelserne
holdning nogen steder tværtimod
at det er demokratiets betingelser at det kan være træls men det er altid træls at blive udsendt
bare fordi man er flere får mere mere ret og det synes der har været beviser på i de konflikter vi har haft hvor der var rigtig mange som nævnt bag afghanistan og
i forhold til libyen man trak sig så
det vil jeg lige tjekke bagefter
sige at i alle sammenhænge herinde er det skønnest
en form for tryghed om at det
lavet om efter næste valg fordi der kommer et nyt flertal
ser det som en luksus at være så mange som muligt omkring et beslutningsforslag i modsætning til
man ikke på nogen måde kan finde ud af at det er en luksus at være rigtig mange omkring
som man havde fået at vide men man skal da gøre alt hvad man kan for at kende til hver enkelt lille gruppering i irak eller afghanistan eller hvor man nu opererer for så
vanvittig væsentligt at man ved så meget som
vi hele tiden har efterretningsfolk ude i alle verdens brændpunkter og arbejder sammen med
så man møder frem så så velforberedt som muligt og så ender det med
det er et helt andet billede der tegner sig
og har også taget nogle nogle ting på vores skuldre skuldre som vi måske ikke var så vilde med det finder man så også ud af
vi havde fået de rigtige rigtige efterretninger fra vores eget efterretningsvæsen fra usas og så videre og gik ind i det
god tro så jo
for men vi har gjort det for at være
at det var rigtigt at gå i krig i afghanistan
de her emner er man nødt til at have tillid til regeringen som bygger
stå her så mange år efter og sige
ikke rende rundt og lege efterretningsfolk selv og være nede på på marken der i irak og sige
folketingsmedlem sådan en byrde
at det skulle man have vidst det er tillid til regeringen og
holder man sig væk fra den krig har man tillid deltager man ligesom vi gjorde både på opfordring fra rasmussen
enhedslistens stemmer med i det her det er et parti som står uden for forsvarsforliget og som aldrig har gjort
er imod samtlige militære operationer
har aldrig nogen sinde taget et ansvar hvorfor skulle jeres stemmer pludselig være valide og interessante og værdifulde i den her diskussion prøv
sammen med enhedslisten for at finde ud af om vi skal sende soldater i krig
skulle man inddrage enhedslisten i noget som helst vi ved jo
også inddraget i den her debat i kraft af de to færøske
den helt store inddragelse er selvfølgelig i forhold til nordatlanten og
grundloven gælder for alle alle dele af riget så er det lidt underligt
nu står for fald om vi ender med at se hotelbyggerier der hvor vi plejer at kunne bade frit og hvor alle danskere har adgang så derfor vil
stadig skal være ubebyggede uden for kystbyerne og
en debat omkring at man kunne omdanne noget af den her skov som jo langt hen ad vejen
siger at det faktisk er en af de billigste måder
hvad siger statsministeren
vi får sikret de fornødne kvalifikationer
måske kan det styrkes med nogle lister
lovforslaget over hvilke meritter der kan gøres gældende
hvor vi har rigtig meget potentiale for udvikling men det er jo ikke kun
og miljøorganisationer der er bekymrede her vi ser
på det seneste flere og flere erhvervsorganisationer og virksomheder der nævner at de vil overveje
at skære ned her bekymrer det slet ikke regeringen at man får den slags udmeldinger i forhold til miljø
i en gasgrill i forhold til en trækulsgrill
man kigger på tilskudsordningen og evaluerer den efter en
med henblik på at sikre at der ikke overkompenseres
til især varmepumper bliver udskudt i støtteperioden bør der også udarbejdes
en plan for hvilke anlæg der bør fortsætte som gasfyrede kraft varme anlæg til back up funktion i energisystemet og hvilke der bør udfase gas og omlægge til
forpligtelsen til at få udarbejdet energimærkning i bygninger der indeholder ejer og andelslejligheder punkt tre er nemmere godkendelseskrav for bedre bolig rådgivning og
for el naturgas og fjernvarme alternativet mener faktisk at alle fire dele vil fjerne barrierer
søren egge rasmussens bemærkninger glæder jeg mig til i udvalgsarbejdet
netop når det blæser og effekten af hver mølle er jo lille men jeg føler samtidig at vi i den her konkrete
ren og skær produktion af vedvarende energi der er to væsentlige aspekter ved husstandsvindmøllerne jeg gerne
ti sad især usa kina og japan tungt på udviklingen af husstandsmøller men så kom danmark med i førerfeltet og det er altså en position man kan vælge at fastholde og udbygge
hvis man fjerner støtten nu
jeg opfordre til at vi forholder os til hvad lovforslaget vil have af konsekvenser for det folkelige ejerskab til vedvarende energi den lokale forankring i omstillingen er absolut afgørende
men alligevel er rigtig mange imod etableringen af vindmøller i netop deres nærområde not in
egen have og man kan holde øje med hvor meget strøm man selv producerer jeg tror at det for mange mennesker er ved at blive naturligt at tænke på miljø og klima og derfor ser vi også at efterspørgslen på vindmøller
et godt skridt mod omstillingen til hundrede procent vedvarende energi hvis husstandsvindmøller bliver en naturlig del af landejendomme
baner vejen for den folkelige accept af de store vindmøller
har nogen betydning men jeg er ikke enig i at den er uden betydning i alternativet er er vi enige i at det ikke på nuværende tidspunkt er hensigtsmæssigt at revidere loven fordi mæglings og klageinstitutionen kun er få år gammel og derudover
har vist sig at have i forbindelse med de første tilladelser vi så for nylig
økonomiske situation men jeg vil også gerne
især fremhæve risikoen for at omstillingen til økologisk produktion i danmark bliver truet af brugen af gmo afgrøder fordi der kan være tale om forurening
er uforenelig med økologisk produktion og som spreder sig fra de marker hvor gmoen eventuelt
mekanismen i direktivet kan virke lidt bekymrende i den forstand at hvis man som medlemsland søger om dyrkningsundtagelse
eu instans der håndterer tilladelserne som nævnt har der allerede i denne folketingssamling vist sig et flertal imod tilladelser til dyrkning af gmo afgrøder i danmark og det er mit håb
at dette flertal tillige holder fremover
miljø og fødevareudvalget som i europaudvalget alternativet er således positive over for en implementering der indbefatter en sådan løsning men er generelt kritiske over for den foreliggende
i den generelle beskrivelse
en anbefaling af at det her er i orden og sikkert at bruge men lidt længere nede
en vis sikkerhedsafstand til arealer hvor der kan være sommerfugle som
oplever ministeren det som som en sikker
men randzonerne er også nævnt som et virkemiddel der som jeg har forstået det vigtigste virkemiddel i forhold til det
bæredygtig pesticidanvendelse eller
i danmark og internationalt er
det er dér efterspørgslen ligger lige nu og at man som samfund altså samfundsøkonomisk faktisk kunne slå to fluer med et smæk ved at satse på omstilling til økologi altså hjælpe erhvervet i den retning hvor markedet alligevel er nu
få skruet helt ned for forbruget af pesticider og voldsomt ned
en procent af dyrkningsarealet
er det som vi alle sammen kommer til at miste noget af ikke uden betydning
det er den lille allestedsnærværende natur der får det hele til at hænge sammen den levende natur i og omkring søer og vandløb det er padder insekter og fugle
cykelmyggen og alle hans venner det er femogtyvetusind ha samlet set der nu ofres jeg tror ikke vi bringer
er initiativer der endnu er på forsøgsbasis og det er ren
en alt for drastisk beslutning at fjerne det mest effektive og billige virkemiddel vi har lige nu til at beskytte vores vandmiljø og natur nemlig randzonerne så alternativet stemmer
her med hvad vi sætter i stedet for randzonerne ministeren nævner nu at der er sat en milliard kroner af og det er jo svært at
når vi lige har fået finansloven
landbrugets kvælstofudledning
fru maria reumert gjerding fremhævede
penge i sig selv er jo ikke nok hvis nu man vælger nogle meget dyre virkemidler så strækker
set er behov for at vi bliver beroliget med at se hvilke virkemidler der bliver sat i stedet for randzonerne før man lukker ned for
ikke noget der kommer i stedet for behovet for skoler eller
og to tusind milliard amerikanske dollar om året så allerede her har vi jo en skævvridning som vi ikke
det her med de lige vilkår er jo sådan lidt en
det er jo sådan at når nye teknologier er på vej ind på markedet
skal de op imod store kræfter nemlig alle de eksisterende teknologier
dansker som har sådan en ny teknologi han har kæmpet meget han har haft brug for støtte
lade sig gøre uden støtte er der ikke brug for støtte til den type nye grønne teknologier
den globale klimaaftale betyder
og tredive derfor undrer det os i alternativet at regeringen nedjusterer ambitionsniveauet
for deres reduktionsbidrag og samtidig præsenterer en finanslov et vækstudspil
landbrugspakke der tilsammen giver en årlig udledning på op til en
kan have gavn af at tænke langsigtet og stort
i alternativet derfor vil jeg gerne spørge ministeren hvor vil regeringen egentlig gerne se danmark ikke bare
regeringstiden er udløbet men om ti år femten år
ministerens langsigtede vision
den nye energifremskrivning fra energistyrelsen efterlader rigeligt med råderum til at lægge en ambitiøs linje mellem fem og tredive procent og fire og fyrre procent i
og tyve specielt når vi bliver nødt til at revurdere vores massive brug af
og tredive som reelt sætter en høj reduktionsstandard
specielt de særlig udfordrende ikkekvotebelagte sektorer vi håber meget at ministeren kan følge rationalet i at tage ansvar og tænke langsigtet når det kommer til at gøre vores levevis og vores samfund
der fortsat er et marked i danmark
internationalt når vi slækker på vores mål eller
tænker at okay så er det ikke helt det man vil i danmark alligevel den grønne
man kan sætte ambitiøse mål og man kan sætte basismål der bare sikrer at man lander på et niveau som er almindeligt og forventet men som jo hele tiden sikrer at man kan se hvordan går det
som det vi har her i
anerkender ordføreren ikke at
så ved man hvad man skal arbejde efter og hvis det begynder at slingre lidt
man lige sætte nogle flere ting i gang så man kan nå sine mål og på den måde også bidrage til at
jeg har oplevet rigtig mange komme hen til mig og sige nå du er politiker i danmark det er spændende må jeg høre hvad i har gang i
på den måde kunne man også løse nogle af de lugtproblemer der er
når man så tænker på at der har været brugt otte og halvfems million
prøveefterforskningsboring
så ikke rimeligt at bruge den slags investeringer i langt højere grad på
op og så skal man bore et nyt sted så der vil højst sandsynligt være
ordføreren bekræfte at det vil betyde meget for landskabet og for hvordan borgerne i området vil opleve
så hvis der er mulighed for og det giver mening i
udvalgsarbejde at kigge på
vi har også en meget spændende sektor som fungerer godt
står uden for det her forligsarbejde
det her er spændende
men vi er meget bekymret for én ting og det er balancen imellem
altså at få prisen ned og alle de andre ting
sikring af forsyningssikkerhed
hører og læser i høringssvarene at der er
massive besparelser der skal gennemføres
en bred kam og også
så vi håber at vi i udvalgsarbejdet kan få kigget på de her ting og
der kan være en tendens til at man sparer nu og her og så
fordi man ikke har vedligeholdt det godt nok så vi
skeptiske og umiddelbart imod
for mere solenergi i danmark
på vej indtil swansons lov for alvor tager over og gør det
vi får mere solenergi ud af det og det skal vi have vi har brug for
det er ærgerligt at stå i den situation at man har
en stop and go effekt hele tiden hvornår kommer den næste portion penge og så skal man være hurtig og så skal man byde ind og
ærgerligt at det skal fungere på den måde men jeg kan godt se at der er behov for det i en overgangsperiode indtil vi finder en ny
eus henvendelse at at hvis vi skal
skal vores nabolande vel også gøre det på lignende ordninger for på den måde får de penge som
som danske virksomheder kan byde ind
håber at vi finder en god løsning på en ny pso ordning
markant på et landbrug der er i krise
andet gøre ved at undlade at sprøjte og gødske den
disse arealer fra sprøjtning og gødskning og det er derfor vi i dag ikke kan tilslutte os lovforslaget som foreligger
godt tænke os at drøfte i udvalgsarbejdet om økologiske arealer måske også kunne undtages
mødes et sted på vejen vi kunne også kigge på om
man fortsat skal gødske på de arealer der kaldes kulturenge
kvæg som driver naturpleje
er vistnok nogle ret rigide krav til fodertilstand som man
og jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren om man kunne kigge
det som er blevet fremhævet flere gange omkring
den sammenhæng er der så vidt jeg har forstået
kigge på de regler og sørge for at dyrene godt må være i en lidt dårligere fodertilstand om vinteren end hvad kravene
om kulturengene måske skulle tages ud sådan at vi snakker naturenge
den fælles glæde og oplevelse det er
som får lov til at udvikle sig i den vildskab som naturen har og på den anden side vil vi gerne have en række både fælles anlæg og
ejerskabsforhold i nærheden af kysten og passe på dem vi ved
er noget vi har arbejdet med i danmark
er jo ikke nogen nyhed at kysten flytter sig det har været et vilkår i i mange mange år at man ved at kysten flytter sig og
vi ved også godt at de klimaforandringer som vi ser flere og flere af som gør at vejret jo bliver vildere vådere og varmere æder sig hurtigere ind
derfor er det rigtig vigtigt og jeg er glad for den her
at vi får den analyse som blev sat i gang i to tusind og fjorten det er rigtig vigtigt at vi bliver ved med
og åbne for at finde ny løsninger
fra alternativet ikke tilslutter os det
lige før som jo handler om at
de her otte hensyn der skal arbejdes med og i dem ligger sådan set det brede sigte
det er vores holdning at vi skal gøre det endnu bredere og derfor har vi i vores
ud fra mere objektive hensyn kan vurdere hvor
vi gerne vil passe på noget
vi gerne vil se den frie natur folde sig ud
kalde vores fælles værdier det at vi alle sammen har adgang til en kystlinje som nødig skulle blive en stor samling
af tekniske elementer og så selvfølgelig den private ejendomsret jeg tænker at det kan blive meget dyrt nogle steder at blive ved med at holde fast i at kysten skal gå hertil koste hvad det vil
ministeren ikke se at der kan være visse steder hvor det kan være nødvendigt at man simpelt hen må afskrive det her område og at i virkeligheden har været indregnet i prisen når man køber et sommerhus at man godt ved det går
lige ud fra nogle objektive kriterier som meget vel kunne være en blanding af de otte
i finansverdenen at det ikke er et krav man normalt ville stille fordi en høj omsætning i sig selv ikke er en sikkerhed for noget man kan jo have skuffeselskaber der handler med hinanden uden at der egentlig er
omsætning men at også folkeejede konstellationer
kan byde ind som ejere
ministeren er det ikke rigtigt at omsætningskravet i sig selv
vedvarende energi skal vi have meget mere af vi er i gang med omstillingen fra fossil energi til vedvarende energi
i befolkningen er når man kan være med med medejerskabet af vedvarende energi projekter er noget som ligger os meget på sinde i alternativet
konstellation af en slags det være sig en fond eller en anden størrelse som byder ind på vindmølleparker
i det tilfælde der bliver snakket om her på fire milliard for årene forud for at
skabe en konstellation til opgaven man kan kun være en virksomhed som har haft aktiviteter forud hvis man vil byde på den her opgave og der taler vi
alene om ejerskabet vi taler ikke om selve det at bygge parken eller drive den
er skruet sammen så
få åbnet op sådan at det folkelige ejerskab kan blive større i den her sammenhæng og det vil sige at
de har været i kontakt med finanssektoren som faktisk undrede sig over
man kan have skuffeselskaber der handler
men det giver ikke garanti for noget som helst og så er det jo at finanssektoren har fortalt os at der kan være andre ting man kan gøre i stedet for og de er så nævnt i forslaget
jeg er ikke selv ekspert i finansiering og det
at man selvfølgelig konsulterer eksperter
som hjælper os med at lave den rette type af udbud
og det vi så får ud af det oveni er jo at vi får en
ved godt vi har haft en
på nogle udbud og en dårligere konkurrencesituation på andre
kommer ligesom oveni og og giver en endnu bedre konkurrence hvis vi åbner
er sådan vi formulerer det det er
jeg tror det var deloitte der havde lavet en undersøgelse
bedste konkurrence med seks ti ti bydere på opgaver
så vil jeg sige at det her med nonrecoursefinansiering som vi for eksempel foreslår
er almindeligt i udlandet der er ikke tale om at noget går nedenom og hjem og at alle pengene eller projektet er tabt for
er en en klassisk måde at gøre det på man stiller med ti procent af finansieringen som jeg forstår det
muligheden for overtage projektet fordi vindmølleprojekter jo er kendt for at være
en større risiko ved ved at vælge de modeller som vi peger på i forslaget
kan behandle det i detaljer i udvalget og se om vi kan finde
det ikke er rigtigt at hvis man har foretaget sådan en
vil man vel også typisk benytte sin indflydelse politisk og på markedet til at fremme markedet for det kul man så producerer
vil ordføreren ikke give mig ret i at hvis vi skal leve op til de
krav vi er blevet enige om i parisaftalen så er
investering i en ny kulmine det er en voldsom ting
det betyder jo at at har man først lavet en ny investering
forventer man at den skal afskrives over en lang årrække
at forsøge at kunne få afsat sit kul
i alternativet mener vi det er vigtigt at gå hele kæden igennem
når vi snakker om at skulle leve op til parisaftalen fra december
to graders temperaturstigning og
om at danmark tilslutter sig initiativet om et globalt moratorium
kan vi tilslutte os af netop den
chance for at begrænse temperaturstigningen til en
nå netto nul drivhusgasudledning mellem
skal de rige lande med størst historisk ansvar og størst kapacitet til at omstille sig selvfølgelig gå forrest og reducere markant hurtigere
også argumentere for at halvtreds
en grader ikke i tilstrækkelig grad lever op til aftalens mål om at forfølge en
brug for ambitiøse og reelle reduktionsmål for både
tredive og derfor er det desværre heller ikke godt nok med et reduktionsmål på fem og halvtreds i
af hvad der reelt skal til for som vi har hørt mange gange før under og efter cop21
det kræver meget af os og det kræver også at vi tager fat der hvor det gør ondt i landbruget i transporten i selve forbruget
fremtid kun plads til at vi hver især udleder mindre end tolv procent af den
om og et behov for at de rige lande går forrest og klart signalerer en villighed til at reagere på aftalen det vil øge sandsynligheden for at andre lande følger trop det er den form for
paris momentum der er afgørende for at vi fastholder muligheden for at reducere temperaturstigningerne til så langt under to grader som vi overhovedet kan det håber jeg
derhjemme kan gøre det der skal til for at leve op til vores globale ansvar her efter
vi ser vækstrater i den grønne energiteknologi som
så vidt jeg har forstået hvor den normale vækst ligger under en procent skal vi ikke blive ved med at vise at det er det der er vejen frem at vi kan skabe et velfærdssamfund som det danske samtidig med at vi er ambitiøse
låser bemyndigelsen til at være en minimumsimplementering og det synes jeg er et forkert princip vi bliver nødt til at at have en åbning for at der kan være særlige danske situationer
lovforslag så i alternativet er
her og vi støtter umiddelbart
ti skridt længere tilbage for at ramme den man er altså meget mere upræcis når man bruger gamle tal
anerkender ordføreren ikke også at stiig markager og flere andre fremførte at hvis vi skal droppe modellerne og kun måle ude i miljøet
man skal gange koncentrationsværdier med vandløbsmængder og tage rigtig mange målepunkter bliver det både dyrt og meget kompliceret og giver ikke et retvisende billede anerkender ordføreren ikke
der er meget stor usikkerhed
hvordan de her virkemidler vil komme til at virke
frivillige og det er meget svært at gætte på hvor mange landmænd der egentlig
i den debat netop jørgen e olesen hvad grødeskæring for eksempel
han sagde at det vil have en enorm betydning
hvor stor betydning kvælstofbelastningen har
hvis vi demokratisk ikke lægger uafhængig forskning
viden til grund for de beslutninger
at den her sag er
i min grundvold over at man altså tager naturvidenskabelige data og præsenterer dem på en måde som
over for det er rigtigt at det der foregår her i salen
naturvidenskab men de beslutninger vi træffer her skulle gerne være baseret på viden og ikke på tro
vi har diskuteret på kryds og tværs igennem den seneste tid vi har fokuseret meget på
færdige med at høre om hvad den her pakke gør hvad med den tørre natur vi har kun snakket om den våde natur hvordan påvirkes den tørre natur hvordan påvirkes biodiversiteten af
skal vi sikkert også bruge mere kobber og zink til smågrisene
efter tre uger hvad er miljøbelastningen af det
også er blevet nævnt tidligere altså altså når vi giver mere gødning
en belastning i de indre farvande så kommer
hele klimavinklen
som jo også er relevant fordi vi har en parisaftale
indgået en aftale om at holde temperaturstigningerne i hele verden på under
og vi ved at i løbet af to tusind og seksten vil vi få nogle krav fra eu om
gennemføre reduktioner i landbruget
her kommer regeringen med en landbrugspakke som slet ikke har den vinkel med hvis hvis det står til troende
går den i nul men den kan også risikere at gå i minus
en pakke som bliver talt op som noget der er godt for miljøet
derfor kan alternativet selvfølgelig ikke støtte
hvordan vi kan skabe kompenserende virkemidler det indgår vi selvfølgelig gerne i
er lave priser på korn og mælk så spørgsmålet er om det overhovedet vil give den ønskede effekt ude i erhvervet
kan man ikke gøre
gav sig eller var imødekommende men blev ved med
de samme ting kan ministeren forstå
til oprydning og kortlægning af forurenede grunde og vi har i størrelsesordenen niogtyvetusind af dem forventer ordføreren at at man straks efter
og nitten vil kunne afsætte cirka halvdelen eller mere
årsbudgettet alene til den her forurening det er jo det der skal til
være rigtig svært at forudsige om sådan et depot kan holde så selv om eksperterne siger at det her
så er jeg i hvert fald selv meget i tvivl
vi ikke netop af den grund og fordi vi har med
tage et særligt valg her og vælge at komme med en ekstrabevilling så vi kan få
og vi først tager fat i den når
først bliver taget hånd om om ti år femten år
og hvordan vil påvirkningerne fra klimaforandringerne være til den tid
de nye vejrforhold vi har med klimaforandringerne bekymrer det ikke
storme og vi ser stormene blive voldsommere og voldsommere så kan ordføreren ikke se
her er tale om en helt speciel situation
kræver at vi reagerer rimelig hurtigt og i løbet af få år finder nogle
en kaliber jeg slet ikke havde forestillet mig dengang
yderst relevant at vi står her i dag
vi har en årlig ramme på fire hundrede og tyve
det er i mine øjne et ret
vi taler altså om niogtyvetusind
og alle de her grunde skal prioriteres inden for det her beløb og en oprensning af en grund kan jo koste fra få hundrede tusinde kroner til flere hundrede millioner kroner som det er tilfældet i den her sag
de andre store sager en særlig skalle
det vil jeg så sige nej det handler ikke om præcedens
sager det handler simpelt hen om at vi står i en ganske særlig situation ved høfde to og fyrre nu vi står i den situation
og at vi har et depot som bliver beskrevet som sikkert
helt sikkert det er supervigtigt at forstå at risiko
mulighed for at noget kan ske
hvis det går galt ved høfde to og fyrre
så voldsomme at jeg synes at det er
vi kan ikke klare den inden for den ordinære
gode og mindre gode ting i det det er
de øgede strafferammer
bødestrafniveauerne som de ligger for øjeblikket virker lave og derfor er vi umiddelbart positive over for at
og det er jo fordi man skal holde sig for øje at det det handler om er at hæve
få færre sager og få en bedre røgt af dyrene i det hele taget så vi mener det er vigtigt at man i det her arbejde og vi vil tage det op i
dyrenes beskyttelse om at de ønsker en klageret synes vi er
ser vi også som et konstruktivt virkemiddel
muligheder i lovpligtige dyrevelfærdskurser eller den slags så man hæver niveauet for indsigten i
med at strafferammen i dag jo ikke udnyttes og det synes vi egentlig er et meget godt
at strafferammen i sig selv ikke er det vi skal fokusere på
vi skal finde løsninger sådan at vi får hævet dyrevelfærden
måske bruge en række andre virkemidler
højere bødestraffe men men vi er meget tilbageholdende med
det her med fængselsstraffe fordi
at høringsfristerne overvejende er bragt tilbage til det vi kender i dag det er meget vigtigt for demokratiet at borgerne føler enten direkte eller
man bliver hørt og kan påvirke processer
lang række rigtig gode høringssvar det er
fremhæve friluftsrådet aalborg universitet
for eksempel slår det mig at der er den her danske undersøgelse der viser at der faktisk er en dårlig sammenhæng imellem de elementer der tages frem i miljøvurderingsrapporten og den efterfølgende tilladelse
der er en problemstilling som er helt grundlæggende
jeg håber vi kan få en debat om i udvalget
men jeg vil også for eksempel fremhæve at havbrug
vi ser havbrug som noget der generelt
de hører måske ikke til der men nærmere
kan der være en fordel ved jeg kan ikke helt gennemskue om det er en fordel eller en ulempe men
kravene i husdyrbrugsreguleringen
så undrer vi os også lidt over hvorfor transportområdet er holdt udenfor jeg savner lidt en
råstofgravene hvor jeg forstår at der er en slags shopping
grænserne for størrelse og på den måde kan man have flere råstofgrave i et lokalområde der giver en samlet stor påvirkning men men som altså ikke udløser krav om en
så der er nogle aspekter som vi skal arbejde med i udvalgsarbejdet
selve vurderingen til også at
cirkulære materialestrømme og på den måde få nogle bedre løsninger for vores samfund for fremtiden
overordnet set synes vi det er et godt lovforslag men der er en række knaster der skal arbejdes med
bruger el når den er under en vis pris altså typisk overskudsel om natten på den måde kunne man faktisk
hæve efterspørgsel på el
under en vis grænse som så udløser støtte til den her reducerede pso betaling på den måde kunne
øge efterspørgslen på el når prisen er lavest og
det samlede støttebeløb som pso ordningen vil være belastet af hvordan ser
kroner og halvtreds ekstra virksomheder sammenlignet med en ramme nu på en hundrede og ni og firs million
når man så samtidig hører at den samlede pris for el i danmark sammenlignet med eu
gennemsnitligt ikke stikker voldsomt af
er helt så stort som det er fremstillet i forbindelse med lovforslaget her vil jeg fremhæve herre søren egge rasmussens eksempel fra aalborg portland hvor
betalingen altså udgør fire procent af overskuddet derfor er alternativet ikke umiddelbart for forslaget men ønsker generelt at arbejde for at
ordningen rettes til for eksempel som organisationen vedvarendeenergi foreslår i deres høringssvar altså at det kunne være et kriterium at
elprisen er under en vis grænse der udløser støtte til reduceret pso betaling vi mener også at kravet om en aftale om energieffektivisering med energistyrelsen som ligger i forslaget
stoffer i eu så
så er at
lige nu snakker om hvis vi snakker tyve procent urørt statsskov så vil jeg høre ordføreren om ikke det er rigtigt at
der ved allermest om natur om biodiversitet faktisk fortæller os at vi er i en særlig krise nogle kalder det den sjette masseuddøen af arter og at vi i danmark
i det hele taget bliver lidt vildere der er ikke tale om at man ikke kan bevæge sig rundt i
en skov man vil tværtimod kunne bruge den og få stærkere oplevelser nogle mere spændende oplevelser nogle nye typer oplevelser er det ikke bare positivt
naturen tilbage i vores landskab som en kvalitet i sig selv fordi det er den vi kommer af
mere hensigtsmæssig og fremtidssikret måde og jeg ser naturzonen som
lad os koncentrere os om den og sige noget af det den kan er jo at
det vi har i dag hvor § tre arealer flyder ind og ud af beskyttelse og hvor det kan være svært at gennemskue
have veldefinerede arealer som vi kender det for eksempel fra habitatområder og den slags og det
stillet op imod hvad vi bruger på landbruget ti milliard
for eksempel det her med at hvis man stopper med skrabende redskaber
får man mere bæredygtigt fiskeri
pustet liv i mange af de mindre havne og den slags ting får skabt flere arbejdspladser
af forslag
det samlede tal var så vidt jeg husker femoghalvfjerdstusind ha vores oplæg fra alternativet har
det er det vi mener statsskovene kan bruges til vi mener også at der er mulighed for når vi snakker urørt skov at gøre brug af jordfordeling sådan at vi
kan bytte noget skov med private skovejere og på den måde få
omlagt til urørt skov og de områder som er mere egnede til egentlig tømmerproduktion
det her område det er interessant at alle taler om at vi slet ikke kan få det finansieret
for for eksempel af de ni og firs million
man skal forstå at hvis man lægger
der handler det om at udpege områder og lægge en plan for afviklingen af skovdriften og det vil typisk tage en
i år en vil der være en meget lille nedgang i tømmerproduktionen
har et lille område med med noget plantagedrift og det skal så
her er et område hvor vi virkelig vil kunne komme langt hvis vi sætter os omkring bordet og får og får skabt den rette udpegning og bevægelse i retning af
balance der er i lovgivningen i dag grundlæggende set er fin at man altså har de to hensyn at
få forskubbet den balance i retning af at se vandløb som
overvejende rigtig mange steder
agerer på en måde som er bæredygtigt i
er ordføreren ikke enig i at det er rimeligt når vi betaler vores skattekroner igennem
skånsomt kystnært fiskeri ikke er med og det er
vi kalder det naturskånsomt og det tænker vi også skal med i
af udenlandske fisk som der slet ikke er nogen mærkning på
kunne hjælpe den danske branche ved
får skabt noget af den udvikling man gerne ser
for eksempel skånsomt kystfiskeri eller fiskeri hvor
er tilfældet for msc mærkningen er det ikke en meget god mekanisme at man bruger
at at skabe den udvikling som man gerne vil have mod en mere
offentlige indkøb er at man kan skabe et stort marked for det man gerne vil have altså i det her tilfælde
så også kan smitte af på det private marked og på den måde skabe noget som også
hvor fiskeriet dør ud og derfor er
at vi fremmer det mest skånsomme og det mest bæredygtige fiskeri i danmark vi har med det her forslag
mærkerne msc og
er godt klar over at de mærker ikke er perfekte men vi har også indtryk af at der er et vist volumen
det kan skabe nogle store fremskridt hvis man fremmer fiskeriet
det er rimeligt at vores skattekroner går til de mindst belastende løsninger
markedsvolumen som skaber en større sikkerhed for afsætning for de fiskere der gør det på den gode måde
grundlag for et større privat marked så det er grundlaget for at
så vil jeg gerne
der er forskellige ønsker til at man skal specificere lidt nærmere hvad det er for ordninger vi har med at gøre her
betyder i den her sammenhæng har vi
tak for en god debat og
og hvor der er behov for at fremme en udvikling især
fremme at vi får mere skånsomt fiskeri og det kunne man blandt andet gøre ved
jeg medgiver at mit forarbejde i forhold til samarbejdet med andre partier sikkert kunne
med på de forslag som sf kommer med her vi synes det er nogle interessante forslag
at ipm direktivet skulle være fuldt implementeret som jeg husker det er en af komponenterne i det her direktiv
og det vil sige så har vi vel ikke helt så god en implementering som som
overordnet set er vi helt med på sfs
som gør at man så kan nå målet der vil jeg da godt spørge om om ordføreren kender til den her satsning som
der var endnu større og lavede en satsning og
i øvrigt ved den satsning
øget efterspørgslen endnu mere altså den vekselvirkning der er imellem udbud og efterspørgsel kan man faktisk gå ind og og
at den meget godt afspejler hvordan man faktisk kan gå ind og stimulere markedet hvis der er behov for
og så hele tiden løbende justerer på hvad det er for virkemidler der skal til for at man når sine mål
de mål man sætter sig og og det er jo netop derfor at vi
skal vi jo selvfølgelig sætte os nogle delmål og det her er et passende minimumsmål
vil sikre at hvis vi ser en tøven i markedet
for eksempel om et par år eller eller på et
tidspunkt se en tøven i markedet så er det det er vigtigt
der skal til for at man når målet
enorme øer af plastik ude i verdenshavene altså ikke små øer men øer på størrelse med ja da jeg først hørte om det snakkede man om
nu snakker man om øer på størrelse med frankrig
derfor er det supervigtigt at vi tager det alvorligt og og
som vi jo er rigtig gode til i danmark og netop går foran og derfor støtter vi det her
fra enhedslisten vi mener det giver god mening at gå foran og tage fat i det helt konkrete der handler om
som det første men også går i gang med en lidt bredere indsats og arbejder med en strategi for hvordan vi kommer den her bredere problemstilling til livs så
ikke en ø man sådan kan træde ud fra et skib og gå på det er en ø
man kan kigge ud over og se at
man skal forstå de her øer
de her effekter på dyrelivet som fugle der optager plasten og og dør af det i sidste
at vi sådan set godt ved at det høje niveau af zink og kobber
tarmsystem simpelt hen ikke er indrettet til fast føde på det tidspunkt
en slags kompensation for den situation og er det
mindre kobber og zink i foderet og
grænseværdier
er det jo stoffer der bliver der altid når man har placeret dem i miljøet de bygges op og lægges til over tid og det vil sige
taler om her altså er at vi ødelægger landbrugsarealer i danmark så man ikke på sigt vil kunne bruge dem til at producere fødevarer eller foder fordi de simpelt hen bliver giftige arealer
ikke give mig ret i at så er en mindre finansiering nu og her
det kan jo være grunden til at man har lagt et niveau som man synes har været passende så man kan udnytte slammet men samtidig ikke får for meget kobber og zink i det her tilfælde med gylle fra landbruget er sagen jo en
man ved faktisk godt at det
ordføreren fremhæver grænseløsninger for det er jo i mine øjne lidt at gå over åen efter vand når vi ved at
fordi vi tilsætter det til foderet og
vi kunne vælge en løsning så det ikke er nødvendigt at tilsætte
i særlig høje mængder
produktive landbrugsjord så man ikke
hvert fald på længere sigt vil kunne dyrke fødevarer eller foder sikkert
derfor er det super vigtigt
går ind og løser problemet og helst ved problemets kilde men der er behov for et større overblik og det er derfor at vi
at løse problemerne jeg skal
vegne takke for en spændende debat hvor vi har været
og og der vil jeg jo gerne fremhæve at vi altså har at gøre med noget som er en tikkende bombe
hvis vi ikke gør noget nu kan vi altså ende med landbrugsjord som bliver uegnet til dyrkning af
er finansieringen på løsninger nu og her jo
gøre som man plejer men så rense sig ud af problemerne og der vil jeg jo bare sige at jeg synes det i den grad ville være at
om at man tilsætter kobber og zink i foderet til smågrise for at
dyrevelfærdsproblemer samtidig så med det vil jeg blot runde af og sige tak for en god debat
en situation hvor vores kvoter er på
en uddøen af de små havne langs kysterne i danmark det er grunden til at alternativet er
nogle markante bud på hvad der skal til
få ændret systemet så man kan understøtte det skånsomme fiskeri
skabt et nyt grundlag for at fiskeriet kan kan få en naturlig plads i havnebyerne overalt i danmark
det der er en indikation af om der er en risiko så når
for mennesker fordi mennesker
ikke bekymrende når who
specielt synes synes vi det er oplagt
professionelt brug men at man måske i udvalgsarbejdet kunne tale om at have
det mest anvendte pesticid i landbruget
alternativer lige om hjørnet jeg tror at man kender til dem i erhvervet men man skal lige have
rimelig hurtigt og har en kort udfasningsperiode for erhvervsmæssig brug
vores konklusion er at det vi gerne vil
hundrede procent er at bygge et nyt
både for os selv men også i
udbygget med ægte vedvarende energi kilder men
den handler om at udvinde noget og trække energien ud af det og
udvikling som liberal alliance foreslår med det her forslag så
men vi mener omvendt heller ikke at der skal være helt frie rammer i forhold til at modtage su og løn i praktikperioden
psoen måske skal omformes til noget andet altså at den skal lægges ind under
for hvordan vi i årene fremover også kan udvikle den grønne energiteknologi når man har en ordning der pludselig skal kæmpe med alle de andre emner der er på finansloven hvert år
og beskæftigelse i danske virksomheder samtidig med at regeringen
hvilken stigningsrate forventer ministeren i den danske energiforskning
og ea energianalyse har evalueret den danske energiforskningsindsats og konkluderer at der er en klar sammenhæng
konkurrenceevne jobskabelse
for hver krone der investeres i energiforskningsstøtte er der i snit to en halv kroner i afkast
som vi kender den i dag det er ærgerligt
en god ordning med nogle gode principper
løst problemerne i forhold til eu kritikken ved at åbne noget af vores pso støtte op
sociale økonomiske og miljømæssige bundlinjer danmark støtter den sorte energi langt mere end for eksempel holland norge sverige og finland gør det
jeg tænker vi alle kunne blive enige om er det problematiske i at vi i dag ikke prissætter den samfundsøkonomiske ekstraomkostning ved fossile brændsler
skævvrider vi markedet og får svært ved for alvor at sætte fart
er jeg bange for at regeringens definition af omkostninger er meget snæver netop fordi man ikke kigger på de omkostninger
klima miljø natur og menneskelig sundhed og trivsel men jeg er samtidig rigtig glad for at skiftende regeringer gentagne gange har påpeget fornuften i at indregne miljøskader i priserne senest af denne regering i delanalyse
are global energy subsidies fra to tusind og femten der påpegede at vores manglende evne
til at håndhæve netop dette princip årligt koster fyrre milliard
udbygning af vedvarende energi energistyrelsen har beregnet at vindkraftskapaciteten skal øges med cirka tre hundrede og halvtreds
og halvtreds målet om en forsyningssektor baseret på vedvarende energi skal nås til sammenligning er vindkraftskapaciteten i snit steget med kun cirka to hundrede og halvtreds
årligt de seneste ti år det har skabt et massivt investeringsefterslæb hvilke initiativer vil ministeren tage for at adressere dette efterslæb og sikre lavere priser i redegørelsen står
el fra biomasse modtager et fast pristillæg på femten øre per
og biomasse er desuden fritaget for energi
brændsler og energistyrelsen samtidig anser gas for at være det mest optimale brændsel
er det jo interessant at høre hvad ministeren planlægger at gøre for at lette den
til let transport og gas til tung transport som jo kun bliver endnu mere relevant når
omstillingen med henvisning til at omstillingen ikke tjener som eksempel for udlandet hvis den bliver for dyr for forbrugerne og erhvervslivet det er egentlig fornuftigt nok men jeg tror bare kun
det bliver dyrere jo længere vi venter
ikke kan gå for langsomt og som altid vil betale sig på alle bundlinjer i den sammenhæng vil jeg også gerne henlede ministerens opmærksomhed på
der samfundsøkonomisk blive kompenseret for ved stigningen i den grønne eksport tiden er simpelt hen ikke til inerti
satsning på fortidsteknologier vi ved i hvilken retning vi skal lad os hjælpe fremtidens teknologi og erhvervsliv på vej i stedet for at holde fast i nogle dogmatiske og
er i tråd med konklusionerne i parisaftalen men det modarbejder danmark jo på trods af at syv andre lande presser på for højere ambitioner
at omstillingen skal være omkostningseffektiv synes jeg derfor også det er mærkværdigt at regeringen for eksempel ikke arbejder på en opdatering af eus
står over for en meget drastisk reduktionskurve efter
lige afslutningsvis opfordre ministeren og regeringen til at lytte til de mange gode anbefalinger og råd der kommer fra klimarådet regeringens egne klimarådgivere der kommer med nogle rigtig gode råd i forhold til for eksempel reduktionsmål
denne analyse nu foreligger og og i så fald om vi så kan få den
i undersøgelser at det virker langt bedre når man får målt sit eget blod og får
at adoptere den her ordning som altså har kørt i
det kommende barn får bedre muligheder i sin fremtid der tænker jeg hvem kan have noget imod det det er da en rigtig god idé
tilrettelægger dagligdagen så livet hænger sammen som som
og som herre søren egge rasmussen har fremhævet
der kan være mange ting det her er bare en på listen som faktisk giver et værktøj til den gravide kvinde
ligger i den høje ende men du kan faktisk løse det ved lige at
kemikaliebelastning som vi vi alle sammen er udsat for men som selvfølgelig har en særlig påvirkning
gravide og fostre derfor ser vi det
med muligheden for at kunne få taget en
kost ved for eksempel større indtag af økologiske fødevarer det er en rigtig god løsning
så man altså kan være i god tid med at indrette sig med med en større økologisk andel
er jo ikke noget der er en katastrofe men det er noget som jeg tror mange vil have lyst til at rette ind
at du tror det her og kvinden vil få at vide at at hvis der ikke er det jamen så vil man ikke betale for sådan en analyse der synes vi det er rimeligt nok når nu vi hører om den nye viden her
en risiko som er helt generel og bred at man så har mulighed for at få den viden om sig selv
tilrette sin kost
og som kan påvirke fosteret det ved vi vi kender mange af dem
mange af dem kender vi sikkert ikke endnu men her er en ny
i et moderne samfund giver mulighed for at
racernes temperament men jeg er nu også af den opfattelse at at det der primært gør forskellen er
har været tale om en falsk tryghed
hunderacer
lad os dog få fundet nogle løsninger der løser problemerne i stedet for
starte med sige at jeg synes det er naturligt at
det er noget man for eksempel bruger i erhvervslivet
også til til offentlig regulering og styring af sager
styre det man ikke ved så derfor er det meget relevant at der også ligger
det var under ida auken som miljøminister
et system som dækker miljøgodkendelser jeg ved egentlig ikke hvor langt det projekt er nået men det ville være meget relevant at bygge de her ting
beslutninger der er taget og hvordan der så er fulgt op på dem det ville være helt naturligt at lave det som et helt
en idé jeg er kommet med kan man sige det er noget der ligger i naturlig forlængelse af
åbne der er en pligt til simpelt hen at have en åbenhed omkring dem det er naturligt at man også fører det videre til hele miljø og naturplansagsområdet
dengang vi havde amterne var der nogle der med en vis armslængde ligesom kunne overvåge
og det synes jeg det her forslag kommer med nogle gode løsninger på så vi støtter
råd hvor man kan få en større kontinuitet i arbejdet og hvor man kan planlægge og følge udviklingen og
gøre det på biodiversitetsområdet
netop i de her år hvor vi ved at vi skal vende en
skal selvfølgelig ikke sidde herinde i salen og afgøre om det skal være den skov eller den skov eller det her lille areal der skal først det skal selvfølgelig vurderes ud fra en biologfaglig
det er jo netop det sådan et råd ville kunne give os og ville kunne følge op
giver det ikke mening for ordføreren
udpeget i områder hvor det ikke batter særlig meget fordi det sikkert er sket på et sådan lidt tilfældigt grundlag
folk siddende omkring bordet i et kontinuerligt forløb over en årrække
kan sætte sig dybt ind i tingene og anbefale virkemidler
man følger op på år for år det tænker jeg må
det nedsatte klimaområd for danmark som udtaler det her
et vedtaget sigte med sit virke
har nogle opgaver der handler om at rådgive og anbefale netop om
når vi kigger på hvordan
herhjemme at have råd der kan rådgive vi har som jeg også har nævnt skovrådet vildtforvaltningsrådet og klimarådet har været oppe at
vende flere gange og så ville det være naturligt i den situation vi står i nu
tilbagegangen i biodiversitet til en fremgang
vi sætter tingene mere i system at vi får
hvilken vej vi skal gå og hvilke virkemidler der skal til på samme måde som de andre råd plejer at gøre og det er jo grunden til at vi har foreslået det her så vil jeg også
er ganske rigtigt at for de syv million
som vi har debatteret en en overordnet og koordinerende
for at få vendt tilbagegangen men det kunne blive mere systematisk anvendte midler det kunne blive midler man ikke spilder på at udpege urørt skov hvor det
men får den udpeget lige præcis dér hvor det batter allermest
nå det var en lidt forkert retning lad os prøve noget andet
evaluere indsatsen løbende og få de bedste resultater mest natur for pengene så var der et forslag
og de går i mange forskellige retninger det ville ikke være noget vi kunne behandle
omgang eller som én pakke her i salen derfor har vi udvalgt nogle af de forslag fra pakken som vi synes
anerkendte organisationer og siger hvis vi trækker de her data ind til hvad der er danske forhold så vil det betyde at vi skal stille så og så mange vindmøller op om året eller at vi skal satse mere på
rådgivning som vi synes vil give særlig mening i
vi direkte sådan at gødskningen kan foregå på de jorder der kan klare det der kan tåle det men at de yderområder
vi får så en større bufferzone op til det her og det er frivilligt for landmanden om man vil benytte det værktøj men det skal benyttes hvis man vælger at gødske mere det er da meget målrettet regulering
man kunne for eksempel forestille sig at de her arealer kunne kunne bruges til afgræsning så man kunne få noget
er det ikke et fornuftigt virkemiddel som i virkeligheden passer som fod i hose til den målrettede regulering man er i gang med
på den måde kan man altså få det man ønsker
gode nok til at jeg må bruge mere gødning nej men naboens er
inden for den enkelte landmands areal så det er lige for alle
få en kompensation direkte på samme landmands arealer men tæt op ad naturen sådan
er dårlig solindstråling eller som ligger op til et vandløb og dermed ofte bliver oversvømmet og giver et lavt udbytte så det er jo faktisk et virkemiddel som sætter landmanden selv i fokus og
og de to forslag vi har behandlet her i aften er begge fra den
så kunne man lave en direkte kompensation på
gødske ti procent mere eller måske op til tyve procent mere så tager han tilsvarende arealer ud og
fordi de arealer der udtages typisk vil være
vådarealer eller dem der er skygget af noget skov eller på anden måde
den problemstilling at landbrugspakken kun har regnet på de
det vil det her virkemiddel også kunne gøre
et bud på et meget direkte virkemiddel som netop er et eksempel på hvordan man kunne lave god målrettet regulering som
og det er rigtig positivt og den er jeg virkelig glad for
når vi så alligevel har fastholdt at behandle forslaget i
er det jo fordi vi synes det er så vigtig en aftale at det ville være fantastisk
kunne få et fælles ejerskab til ratifikationsprocessen i folketinget
det ikke bare er regeringens eget spor som køres efter regeringens ønske men
bliver en fælles proces som hele danmark står bag
hen derfor vi har valgt at gennemføre forhandlingerne i dag det er vigtigt for os
det skal ske hurtigst muligt og vi går i gang straks efter sommerferien fordi det som sagt
i oktober og hvad sker der så fra oktober hvor mange runder skal man igennem hvad er der af juridiske skridt og politiske skridt
før det her kan falde på plads det kan godt være at det
tid før vi er færdige med processen men det ville være rigtig fint at få åbenhed for og det håber jeg vi kan gøre
melde klart ud at et samlet folketing hele danmark står bag en ratifikation fra danmarks side det som jo er faren ja ja ja man kan sige at nogle lande kan komme først
ikke fordi jeg vil lave et væddeløb men det som er de egentlige faresignaler er at der er nogle lande i eu som vil forsøge
og at der er nogle lande som måske endda vil bruge den her proces som en slags forhandlingsobjekt i de kommende forhandlinger om byrdefordeling
jeg er i hvert fald blevet bekræftet i at hele folketinget synes det er en meget vigtig aftale
frem for øverst og idet at loven ligger under erhvervs og vækstministeriet og ikke under miljø og fødevareministeriet eller energi forsynings og klimaministeriet
at fastsætte regler om adgangen til at påklage afgørelser der er truffet herunder at afgørelser ikke skal kunne påklages