syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
er der også en fordelingsmæssig profil i det der giver god mening der er ikke fordelingsmæssigt en god profil i bare
det fordi det flytter rundt på ret meget
man skal betale mindre i registreringsafgift
en firmabil men til gengæld mere løbende og der vil jeg godt lige se på på effekterne
i at det nok er en klogere måde at fremme det miljørigtige på
end bare ved at lette afgiften på en tesla
fremme elbilerne og indfase dem stille
for at der ikke pludselig mangler et tocifret milliardbeløb i statskassen
og der må vi konstatere at beskatningen
vi har gjort men vi men vi har forsøgt at fremme elbilerne og også lave en trappe der skulle indfase elbilerne
bare kører rundt derude på vejene
det er garanteret til al evighed
benzinafgifter dieselafgifter
deres vurdering af hvordan vi kan gøre det i norge har man efter min
norge ender med at brænde inde med nogle meget meget
ejeren af dem sidder med en forældet teknologi som ingenting er værd og med et stort tab for dem og et stort tab for
norske samfund både for statskassen og for samfundsøkonomien de har så råd til det i norge
jeg hellere vil bruge på nogle andre ting
en langsigtet løsning til ikke bare fødselshjælp men
man sige den grønne bilpark kommer til at vokse så vi når det mål
diskussion før om forligs og aftalejura men i det her tilfælde vil jeg godt
nogle udeståender som vi først har fået afklaret og lavet en proces for
det handler om at vi har lavet en aftale på tre ministerområder det lovforslag vi lige stemte igennem om kontrolforanstaltninger på transport
det her lovforslag som indeholder nogle rimelige skattefordele til sommerhusejere sommerhusejere
vi har forsøgt at tilstræbe parallelitet i alle tre forslag det har ikke været muligt blandt andet
haft nogle længere drøftelser med justitsministeriet om hvilke sanktionsmuligheder man så
bødeforlæg hvis man bryder det her udlejningsloft det har man nu fået en bekræftelse
der fundet en proces for så det problem er vi enige om
det forventer regeringen at vi så får løst i fællesskab i det nye år
i andet halvår af to tusind og nitten mødes vi
som skatteminister at hvis det er et stort problem
drøfte i andet halvår af to tusind
og nitten den tredje ting handler om at kommunerne som jo har efterspurgt nogle redskaber til at håndhæve det udlejningsloft som kommer på udlejning af
har fået en masse ting i det lovforslag der ligger på transport
område men de har også ønsket nogle yderligere ting og der har erhvervsministeren og jeg givet det tilsagn og
at vi gerne mødes med kommunernes landsforening og drøfter hvilke yderligere ideer de måtte
deleøkonomi vi nu giver gode rammevilkår og
adgang til at leje deres bolig ud
de skatteregler vi har fastsat så skatten bliver betalt men også
for to tusind og nitten som regeringen indgik
med dansk folkeparti en finanslov som vi er
dansk folkeparti og på dansk folkepartis ønske
man kan sænke elafgiften i forhold
gennemføres en række afgiftslempelser der gør det billigere at være dansker og gør det lettere at drive virksomhed i danmark vi udmønter lempelsen af elvarmeafgiften for sommerhuse og nedsættelsen af lystfartøjsforsikringsafgiften som
bidrage til at øge aktiviteten i sommerhusområderne
jeg er rigtig glad for at det er lykkedes at omfatte sommerhuse af den lavere elvarmeafgift det vil gøre det billigere at bruge sommerhuse særlig i vinterhalvåret hvor der kræves meget el til opvarmning så har flere ordførere
tror jeg det er klogt at målrette lempelsen mod de huse som så kan lejes ud i vinterhalvåret og det er jo huse hvor der er et elkrævende boblebad eller en stor pool som tiltrækker særlig tyske turister
måske er nogle der gerne vil komme herop i vinterhalvåret
vi har en høj elpris og vi har fortsat meget meget høje elafgifter selv med de sænkelser vi har lavet nu laver vi så en målrettet sænkelse
et stort elforbrug det vil typisk også være dem der er lejet ud
regeringens opfattelse den rigtige måde
vi at nedsætte afgiften på lystfartøjsforsikringer
være bådejer nedsættelsen kan endvidere reducere mængden af danske både der bliver sejlet til vinteropbevaring i udlandet for at undgå afgiften og dermed kan omsætningen inden for vedligeholdelse og klargøring af både i danmark potentielt
den her afgift som blev sat op som led i skattereformen i to tusind og tolv og nu foreslår vi så
det synes jeg er klogt og rigtigt
en afgift i procent af forsikringssummen
en lille båd får du en mindre lempelse men det er jo ikke uhørt at en afgift
og vores afgifter og
et begrænset provenu pludselig vælger at sige at det
at det er administrativt bøvlet og man ikke vil opnå det formål man ønsker sig
det er klogt at sænke afgiften
alle både og som fru louise schack elholm var inde på
kæmpestor lystyacht til mange millioner kroner de findes selvfølgelig
procent af forsikringssummen så er det omkring to tusind kroner i afgift
derudover kommer så det forsikringsselskabet skal have det kan
jeg vil skyde på som et slag på tasken at man skal betale et sted mellem to tusind og tre
rette sin vrede mod forsikringsselskabet men man skulle i lige så høj grad rette sin vrede mod os politikere der har vedtaget
nu virkelig er klog vi vil jo gerne have at folk forsikrer sig vi vil gerne have at de forsikrer deres bil vi vil også gerne have at de forsikrer deres deres båd
lemper vi så forsikringen
jeg tror det vil føre til at flere vælger
at sejle under dansk flag og betale den danske forsikring og dermed også den danske afgift
også kan trække noget reparationsarbejde
socialdemokratiets side jeg håber det lykkes at overtale endnu flere partier til at
for lovforslaget når det kommer til tredjebehandlingen
jo sådan en kamp om ord betragter det ikke som om at nogen forhandlinger har været afbrudt
kunne nå hinanden i forhold til
og det er jo at få brugt overskudsvarme
med skatteministeriet arbejdet på og jeg tror faktisk
vi har fundet noget der er meget fornuftigt derfor vil vi meget snart præsentere det
det man kan sige er udfordringen her
at nogle af de ønsker der er fremsat af de partier vi har forhandlet med
gået ud over den provenumæssige ramme vi har aftalt at sætte af det er jo helt rimeligt at man gerne vil bruge mere end de hundrede million kroner den største udfordring for det her område er ikke at sammensætte modellen
får brugt de penge der er sat af mest effektivt så hvis man
at når vi fremmer overskudsvarme
så kan man ikke det man kan måske lave en bedre model end den regeringen har lagt frem oprindelig og det har vi kigget konstruktivt på
skal man gå videre end den ramme vi har aftalt det er ikke fordi regeringen
er afvisende over for det men men den præmis må man ligesom være
ønske og mål og hvis der er en villighed
sikker på at vi kan lave en fornuftig model men jeg
at jeg kan trylle inden for den økonomiske ramme der er afsat
som ikke er der og når der på et tidspunkt igen kommer en socialdemokrat
muligheder men jeg ser frem til til forhandlingerne og
folkeparti i daglig tale kendt som
foreslår med det her beslutningsforslag at det kun skal være muligt at få fradrag for fagforeningskontingent for medlemmer af fagforeninger som enten selv har indgået overenskomst for minimum fem og tyve
at forhøje fradragsloftet for kontingenter til de traditionelle
lige redegøre lidt for de gældende regler de regler
fradrage udgifter for
sf vil så skærpe kravene til hvilke fagforeningers medlemmer der kan få fradrag for kontingentbetaling
det vil betyde en skattestigning for de personer der vælger de efter forslagsstillernes opfattelse tilsyneladende forkerte fagforeninger ellers er det jo mærkeligt
tilstrækkeligt at en faglig organisation varetager erhvervsmæssige interesser for den gruppe den skattepligtigt tilhører og hvad kunne det være det
frie valg og konkurrencen mellem fagforeninger derfor er regeringens
man antage at det danske arbejdsmarked er godt tjent med en høj grad af organisering
vi er godt tjent med et arbejdsmarked med en høj grad af organisering
vi har fagforeninger i danmark det betyder dog ikke at regeringen finder det hverken hensigtsmæssigt eller fornuftigt at opdele fagforeninger i
rigtige og og forkerte regeringen mener heller ikke at det er hensigtmæssigt at forhøje fradragsloftet som der
og når man læser lidt i aviserne ser det ud til at i nogle fagforeninger nu skal jeg ikke skære alle over en kam
kunne skære væk som ikke ligefrem er
belønne de fagforeninger som er meget dyre på kontingentkronerne og
jeg vil gerne erklære mig villig til at diskutere muligheden for at finansiere en nedsættelse af skatten på arbejde
tror jeg til gengæld ikke forslagsstillerne vil være interesseret i men nu nævner jeg det bare her nu når temaet er sat på folketingets
ikke kan støtte beslutningsforslaget der diskriminerer på typen af fagforeninger og reducerer tilskyndelsen til at holde omkostningerne i de dyreste fagforeninger
nogle af de gamle fagforeninger og så nogle af de nye der er kommet ind nu er det ikke så meget
jo pudsigt hvad effekten af
forslag sf her stiller
er nemlig at tilgodese de gamle som traditionelt set mig bekendt også har støttet op om socialistisk folkeparti og andre partier på venstrefløjen og de nye
skal så straffes det synes jeg dog er påfaldende derfor tillader jeg mig
vi har et overenskomstbåret arbejdsmarked det er
i andre af de ting som fagforeningerne yder
ingenting over for en arbejdsgiver som kan en masse det er der en masse rimelighed
det er regeringen bare ikke enig i vi synes de fradragsregler der gælder hvor man behandler fagforeningerne lige er det mest rimelige og det er det synspunkt regeringen står
dybt inde i fagforeningsområdet at jeg kan stå her og sige at der ingen problemer
at svare på det spørgsmål men jeg kan sige
hvis de fagforeninger man her vil tilgodese er så fantastisk dygtige
man ender som sådan en spitzenklassefagforening
men det er der og jeg tror det er fordi de kan noget andet
end nogle af de fagforeninger som man her ønsker at tilgodese derfor er det altså fornuftigt at behandle fagforeningerne lige
belønne de dyre fagforeninger hvis man gør det forslagsstillerne her
mulighed for at benytte sig af fradragsretten det vil det men så er
er noget adfærd og noget effekt og det kan være i den retning som herre finn sørensen er inde på men det ændrer ikke ved regeringens holdning
de fradragsregler der er nu er rimelige
den fri konkurrence så så vi har en politisk uenighed sådan
formand i dag behandler vi jo så
forslag fra enhedslisten som pålægger regeringen at udarbejde en national sortliste over skattely ifølge forslagsstillerne fra enhedslisten
skal den nationale sortliste fungere som et supplement
sortliste over skattely
sortlisten på tre punkter skal adskille sig fra den sortliste man i eu
skal den nationale sortliste omfatte både tredjelande og eu lande eus sortliste omfatter i udelukkende tredjelande altså lande uden for eu
skal lande med en selskabsskattesats på under ni procent placeres på den nationale sortliste selskabsskattesats er ikke
to andre beslutningsforslag nemlig om at ændre de
udbudsregler for virksomheder i skattely
og eus sortliste også drøftet
jeg er orienteret erhvervsministeren der havde den store fornøjelse at
varetage regeringens interesser i den drøftelse jeg er glad for at bekæmpelsen af skattely optager alle partier i folketinget og at den drøftelse der var
fortsætte jeg vil sige at
ligesom enhedslisten en effektiv sortliste over for skattely
samtlige af folketingets partier har faktisk indgået en aftale om en styrket indsats mod international skatteunddragelse det gjorde vi i maj to tusind og sytten
i aftalen er det er vigtigt med en dansk
og finansministeren har også i regeringens eu politik i eu og i andre internationale fora ført en offensiv indsats mod skattely i overensstemmelse med den aftale der er indgået og i respekt for
enhedslisten er et effektivt redskab det ligger ligesom i
det ikke et effektivt redskab til at fremme god praksis på skatteområdet og det vi alle sammen vil hvordan opnår vi den effektive indsats mod
som er en større klub eller forening af lande end eu og
kan blive enige der så i eu regi
symbolsk særlovgivning
holde flagrende taler på folketingets talerstol
det rykker absolut ingenting
de krav der i øvrigt stilles til tredjelande for at undgå sortlisten derudover bliver
adfærdskodekset for erhvervsbeskatning og resultaterne af vurderingen rapporteres i øvrigt i halvårlige rapporter fra
statsstøtteregler er også med til at forhindre at de enkelte lande tilgodeser bestemte virksomheder eller brancher gennem fordelagtige skatteregler så samlet set sikrer de her
værktøjer en relativt høj standard i forhold til eu
for det andet foreslår enhedslisten at lande med en selskabsskattesats på under ni procent skal placeres på den nationale sortliste højere selskabsskattesatser medfører ikke i sig selv
dermed kan virksomheder tilrettelægge deres indkomstgivende aktiviteter så indkomst ikke indgår i skattebasen og derved mindsker de en effektiv beskatning hvis man skulle tage udgangspunkt i noget
eu regi og ikke det som enhedslisten her foreslår med en sats
man ikke opnå det man ønsker og
det være symbolpolitik en minimumssats vil altså ikke være et effektivt værktøj til at sikre en
fair beskatning for det tredje
for at man rykker fra den ene liste til den anden og opfølgning og andre ting det vil jeg erklære mig meget villig til men men
ikke at vi får gjort noget ved problemet tværtimod at fokus på problemet måske forsvinder regeringen vil derfor fokusere på at styrke eus sortliste frem for nationale tiltag
vi også gjort og vi har arbejdet for med opbakning fra alle folketingets partier at eus sortliste skulle være hårdere
kriterierne skulle være hårdere og det skulle være lettere at komme på den og på observationslisten den kamp om at styrke eus sortliste kan indebære tilføjelsen af nye kriterier for at undgå sortlistning og mere ambitiøse
foranstaltninger over for de sortlistede lande og en udvidelse af sortlistens geografiske anvendelsesområde for eksempel at eu lande kan komme på
vi selvfølgelig også arbejde
regi men vi afviser at tage skridt med national symbolsk særlovgivning på det
er enige om at ville gøre noget ved nemlig bekæmpelse
frem mod udvalgsbehandlingen og
at indføre en en national sortliste som
op til her så vil jeg erklære mig fuldstændig og næsten ord til andet enig
og det er derfor regeringen arbejder for at stramme listen jeg synes det er vildt mærkeligt at eu lande ikke ikke kan komme på listen at de ligesom skal være
vi kan flytte noget ikke ved at vedtage noget i danmark
det kan være svært at følge med i hvad der foregår i alle otte og tyve desværre snart kun syv og tyve eu lande og også i de liberale partier som jo er lidt forskellige men men jeg vil læse op
mit synspunkt i tre en halv år som skatteminister i
siddet på posten at lave national særlovgivning som som har symbolsk karakter jeg vil
være med til at gøre noget for at bekæmpe skattely hvor der har en reel effekt og
europaudvalget er at det er et effektivt redskab at det kan være et endnu mere effektivt redskab er jeg helt enig
for i danmark og det skal vi bruge vores kræfter og ressourcer på selv om man kunne
at man kunne det hele kan man altså ikke det hele nogle gange må man vælge hvor man tager sine kampe henne og jeg synes at vi skal tage den her kamp i eu
sammenhæng det er et af de områder hvor det giver mening
at vi at vi samarbejder og hvor der kæmpe værdi i det
med dansk folkeparti i generelt må jeg
tror at regeringen ser mere positivt på at have
en liste end dansk folkeparti gør men men hvis jeg ikke har
tydeligt nok at listen kunne være bedre så vil jeg
det kan den selvfølgelig og det er også det danmark har argumenteret for
retning med fælles selskabsskattedatabase og andet men skat er noget af det hvor
og tættere samarbejde det skal man også være en
men på en række områder er det altså meget fornuftigt
nogenlunde jævnaldrende er en god mulighed for
slet ikke juridisk kan lade sig gøre
er danmark en lille åben økonomi og selv om vi betragter os selv med stolthed og er en stor nation og det har vi også grund til at være så må vi også erkende at vi er
med en meget meget åben økonomi derfor er der mange af de her selskaber som spekulerer i lovlig skatteplanlægning og nogle
om danmark og fortsat føre deres deres forretninger det svarer
men ligheden bliver større det giver ikke meget mening og jeg
samme symbolik vil gøre sig gældende for en national sortlistning
og enige i forslaget fra alternativet
en politisk uenighed det sker jo en gang imellem
er at det ikke vil have anden effekt
har taget positivt imod lovforslaget og i øvrigt også tak til dem der har taget positivt
dele af lovforslaget også selv om
man kan stemme for hele lovforslaget
minister og som regering i en udvalgsbehandling og det
kan folketinget jo også fra første behandling til
få læst lovforslaget en gang til
meget meget lille afgift der her fjernes for at skabe lige konkurrence
og nogle af de andre nordiske lande det er ikke en skattelettelse målrettet mod de rigeste og i forhold til foderfosfatafgiften
et landbrug hvor dele af landbruget dem der har animalsk produktion er meget
en hjælpende hånd der vil sikre arbejdspladser også uden for
jo at sikre et danmark i bedre balance men
engang imellem ligesom det kniber med støtten til lovforslaget her men det håber jeg
og tredje behandling det er et rigtig godt forslag og det er det ikke mindst fordi det
har indgået med dansk folkeparti
og i den grad yderligere forenklinger af en lang række afgifter
tager vi så et skridt i den rigtige retning med det her lovforslag
det billigere at være dansker og lettere at drive virksomhed
nedbringer grænsehandelen og sikrer danske
den debat der har været her at man kan spore en sundhedsmæssig effekt i forhold til
ikke det her der rykker sundhedsmæssigt i i den ene eller i den anden retning
for at sikre lige konkurrence også
foderforsatafgiften som der også
diskussion om de miljømæssige effekter af
det har været sådan i vores afgiftslovgivning igennem mange år og
også under skiftende regeringer
at have tænkt vi kan føre effektiv miljøpolitik socialpolitik fordelingsmæssig politik gennem vores skattesystem og der ser vi jo at på en række områder
og det er min klare overbevisning at
udelukke at det skulle få nogle miljømæssige konsekvenser så tror jeg
men forslaget er jo en hjælpende hånd til især landmænd med animalsk produktion som er dem der er særlig ramt
udlandet for det fjerde finansierer vi jo en række
at forhøje restskatteprocenten
for selskabsskat med et fast tillæg på to procent
betale den rigtige skat hvis man ikke gør det
skal man betale nogle renter ligesom hvis man lånte penge i banken der er stadig væk en væsentlig fordel ved at låne penge af skattevæsenet
skal betale i renter og hvad mange virksomheder mødes med
private marked i forhold til likviditetslån og andet så det
rimelig medfinansiering af de her
tak for drøftelsen her i folketingssalen
at støtte forslaget selv om der er noget de er utilfredse med er bedre end det fru lea wermelin kommer ind på
men men det er nok fordi vi ser tingene fra to forskellige sider af
det være op til regeringspartiernes ordførere og dansk folkepartis
fru lea wermelin udmærket som formand for skatteudvalget så det
belærende på den måde men man kan jo godt stemme for og så sige at de her elementer
man ikke kiggede nærmere på afgiften i saneringsudvalgets rapport
beklage men det vil jeg lige læse op på men jeg kan sige at det der er sket siden er jo at vi er blevet klar over de her nye eu regler der kommer
som alternativ til den regulering eller miljømæssige begrænsning en afgift vil have
lidt
en beregning og en vurdering den kommer med noget usikkerhed
det er bare ligesom vi politikere vælger at hæfter os meget ved det resultat der står to linje nedenunder og ikke
en kritik af dem der regner men en
for mig bør det være en faglig diskussion hvor man finder ud af hvordan
så skal vi politikere være opmærksomme på ikke at sige at det der er vurderet med betydelig usikkerhed så betyder at det
effekten af at sænke skatterne der er dynamiske effekter af det så er der nogle der siger at der er meget større effekt end det finansministeriet lægger til grund og
der er mindre der siger jeg bare at jeg vil advare imod at man
politisk fastsætter noget der må man sige
er klogt at gøre men men det betyder jo ikke at man som politiker ikke skal hæfte sig ved at der står
hvor punktet ligger i forhold til beskatning af landbruget
det hele vejen igennem når jeg godt kan forsvare at give landbruget den her afgiftslettelse
i lyset af sektorens størrelse
og klimamæssigt langt bedre end den produktion der foregår i andre lande og så
i forhold til at vi poster enormt mange skattekroner i produktionen af vedvarende
i braklægning af skovområder
en lang række ting som
denne folketingsdag og diskussionerne her i salen
også for selv om alle ikke kan bakke op
noget af det der ligger her i lovforslaget
glad for at det igen er muligt at fremsætte et lovforslag der giver skattelettelser til helt almindelige danskere og at det så lykkedes samtidig
tilgodese yderkommunerne og dem der bor der og herunder de danske
det gør ikke glæden mindre mindre øer må jeg hellere sige
jo ved at indføre incitamenter til at erhvervsaktive der for
arbejder langt væk fra deres bopæl
bosætte sig i en yderkommune
økonomisk incitament til
glad for at regeringen godt hjulpet af dansk folkeparti som led i
og nitten har aftalt skattelettelser der særlig er målrettet folk der har langt til arbejde fordi de bor i
når vi gør det forhøjede befordringsfradrag
når folketinget vel at mærke har vedtaget
noget mit parti venstre har patent på jeg anser det
gælder hvis man kører over storebælt og øresund også gælder når man kører over andre betalingsbroer
andre og der må det være rimeligt at sige at hvis man skal betale for at køre over storebælt og har fradrag for det
de andre broer hvor der er medfinansiering via via brugerbetaling det er kun rimeligt derfor forventer jeg også
af bundskatten for at kompensere borgerne for forhøjelsen af kommuneskatten det er i forlængelse af
gjort tidligere udtryk for at regeringen
i folketingssalen og jeg ser frem til en god og konstruktiv udvalgsbehandling så kan
fik tastet forkerte ting ind på deres selvangivelse de fik selvangivet forkert om man vil derfor
at hvis man taster nogle bestemte ting ind bliver man automatisk trukket ud til til kontrol
fortælle hvad klodserne er
i fortrolighed men der ligger sådan nogle algoritmer eller
grænser nedenunder hvor man taster forskellige ting ind og så ryger man automatisk ud til kontrol
der skulle snyde eller svindle i større omfang
okse kalve og
pålægges en forbrugsafgift på
vil dog ikke være hensigtsmæssig af en række årsager
er det forventningen at afgiften kun vil have en meget begrænset effekt på det danske klimaregnskab
det danske forbrug af oksekød vil falde produktionen i danmark vil dog formentlig kun falde meget lidt idet kødet i stedet for vil blive eksporteret så selv om danmark har et hjemmemarked for kød
ikke flytte meget på hvor meget kød der bliver produceret i danmark men muligvis
er det mest belastende derfor foreslår man ikke at afgiften skal gælde svinekød eller kyllingekød og
ud fra sådan en klimamæssig argumentation
afgift skaber man den situation at
fået en meget lille klimaeffekt men
andre miljømæssige effekter som man så får får fremmet afgiften vil også være et administrativt monster og der kan man
der må jeg sige helt ærligt efter tusind dage i skatteministeriet
det må man ikke nej så fortryder
at opfinde nye afgifter og det der på papiret
en ligetil politisk løsning
ved at opfinde et ny afgift
står og klapper ude foran forhandlingslokalet
til tv avisen når embedsmændene så skal omsætte det der politisk er besluttet og det skal virke ude i virkeligheden dukker alle problemerne op og hvis man lavede en afgift på kød
vil der dukke enormt mange
bare noget vi sælger i fire hundrede
nede netto eller i fakta det bliver også blandet i en masse ting og der skal man jo finde ud af
altså ikke afgift på men hvis det
en leverpostej eller er der andre ting i pølserne kødfars med videre så derfor kan det godt være
at redde vores klimaregnskab på
meget meget kraftige argumenter imod det og derfor afviser regeringen beslutningsforslaget jeg vil dog sige
helt enige med alternativet i
på trods af at landbrugssektoren har reduceret sin klimapåvirkning betragtelig siden nitten halvfemserne og de danske fødevarer
med til det her forslag kunne man så sige fra alternativets side nej vi har faktisk gjort en hel masse vil gerne gøre mere men det indbefatter ikke en afgift på
der skal finde fremtidens løsninger så landbruget kan
kraftigt reducere deres klimapåvirkning og deres
jeg tror at hvis man skal i mål med det vi alle sammen ved nemlig at vi passer bedre på vores klode
det tror jeg er en rigtig dårlig idé når man får det rullet ud og
i virkeligheden er der teknologiske metoder hvor man hurtigt og langt mere effektivt kan nå
vil det også være regeringens anbefaling så til sidst kan jeg ikke lade være med at drille alternativet lidt venskabeligt kærligt
det synes jeg der skal være plads til problemet med afgifter er jo
de mest velhavende kan være ligeglade med
dem der har de små indkomster bliver hårdest ramt
at afskaffe afgifter rigtig meget socialpolitik
der skal betales sytten kroner mere i afgift
også nogle fordelingsmæssige argumenter og derfor vil jeg slutte af med at læse op
problemet er jo at den enlige mor kommer til at betale sytten kroner ekstra for et kilo hakket oksekød mens de rigeste kan købe oksemørbrad for fire hundrede kroner og så kun blive udsat
ikke altid enig med enhedslisten de plejer normalt at gå ind for nye afgifter men lige præcis på det her område
med herre søren egge rasmussen og derfor
de videnskabelige undersøgelser der er lavet og den empiri der ligger bagved
jeg er i voksende grad skeptisk over for
nogle af de små miljømæssige afgifter nu har den effekt som vi tror de har bare fordi de havde det for tredive år siden har de det så i dag hvor vores købsmønstre har ændret sig
det ikke kun det argument jeg afviser forslaget med
de administrative udfordringer og dem er der altså også mange af
det her vil kunne mærkes særlig for de små indkomster men
en gennemsnitsdansker som køber fire hundrede
tror jeg at man skulle skrue voldsomt meget mere op for afgiften før man
de ønskede effekter
min vurdering men selvfølgelig er der en effekt af en afgift jeg skal også afsløre her at vi faktisk har haft en afgift på kød i
venstreminister og en borgerlig regering det var fedtafgiften
støtter forskningen i i teknologi der kan
hvordan landbruget bruger sprøjtemidler hvordan landbruget i øvrigt laver
ved at øge biodiversiteten også
er det fordi det jeg primært beskæftiger mig med som skatteminister er skattedelen men jeg er sikker på
indhente et godt og omfangsrigt svar fra mine kollegaer klima energi
det gør den nok ikke fordi enhedslisten går ind for en afgift på
det ville være administrativt meget meget svært at gennemføre en sådan afgift og også finde ud af
en problematisering af forslaget og det vil jeg efter min tale her lige
forholde mig til men generelt vil jeg godt takke for
række ordførere også har har været inde på
handler det her forslag om på en enkel og effektiv måde at forbedre og modernisere danmarks net af dobbeltbeskatningsaftaler
dobbeltbeskatningsaftaler handler om hvordan man undgår at blive dobbeltbeskattet sådan at man ikke bliver beskattet både i land a og i land b for man har en model hvorefter man deler den skat der skal betales
vi får brug for flere dobbeltbeskatningsaftaler i fremtiden fordi vi lever
verden står ikke stille og forholdene ændrer
efter datidens forhold er ikke nødvendigvis acceptable i dag man kan for eksempel finde dobbeltbeskatningsaftaler hvor vi i danmark har kæmpet for helt særlige bestemmelser
rederier det vil vi ikke gøre længere
lidt mere frihandels eller fri konkurrence tankegang men tidligere
derfor er det nødvendigt at gældende dboer kan tages op til genovervejelse så vi kan holde trit med udviklingen og undgå at
dboer anvendes på andre måder end det var tiltænkt
en ændringsprotokol derfor er det som flere ordførere inde på positivt
det vi i daglig tale kalder
konventionen som jo altså er et instrument som gør det muligt på på nogle vigtige områder
uden at det nødvendigvis fører til forhandling af bilaterale ændringsprotokoller med de enkelte lande på tidspunktet for fremsættelsen
er vigtigt og væsentligt at verdens lande står sammen om
så kommer det her til at gælde mellem de pågældende lande uden at de behøver at foretage sig yderligere det er
fremskridt det blev en gang sagt i den politiske debat at hvis to personer starter
de godt følges ad det første stykke selv om den ene af dem kun skal til glostrup det samme billede kan man
lovforslaget vi behandler her regeringen foreslår at danmark vælger hele
håber naturligvis at så mange lande som muligt gør det samme mli elementerne er nu også blevet en del af
at se begrundelsen for at man ikke skulle vælge den fulde pakke ting tager nogle gange tid det ved vi jo vi skal ikke gøre det bedste til det godes fjende og vi kan nu en gang ikke insistere på at andre lande her og nu vandrer med os hele vejen
har gennem årene her i folketinget været et positivt samarbejde
og jeg håber at den brede enighed vil vare ved
de to spørgsmål som er meldt
jeg sige til herre rune lund at vi selvfølgelig gerne stiller op til en teknisk gennemgang
det skal udvalget bare ønske så stiller vi naturligvis op så er spørgsmålet om
muligt at tage forskellige forbehold om anvendelsen af konventionens del om voldgiftbestemmelsen og et af de danske forbehold går på
konventionens voldgiftbestemmelse vil på den her måde kun komme til at gælde over for ikke eu lande altså vi synes
system der er på eu området i forhold til voldgift er bedre at bruge end mli
forbehold vi har taget og jeg tror
forbehold en lang række eu lande
så overraskende al den stund at det er udmøntningen af
det de facto betyde at de ikke var en del af forliget længere det ville jeg synes var
i energiforliget at ophæve bilag en til
med to tusind og tre og tyve i regeringen ønskede vi at gøre det tidligere men må også erkende at vi i vores udspil ikke kunne finde den tilstrækkelige finansiering til at gøre det
tre og tyve vil de liberale erhverv der fremgår af bilag en til elafgiftsloven få mulighed for at opnå den lave procentsats på lige fod med de
og de liberale erhverv er revisorer arkitekter
betale en relativt lav sats så selv om
som en omkostning for deres virksomhed så så beløber det sig til
ret stort samlet beløb som vi
medføre en markant lempelse for de omfattede liberale erhverv og
tidspunkt var forlystelsesparker også derpå det er et meget gammelt bilag og jeg tror at ingen i dag præcis kan redegøre for hvorfor man har lavet den afgrænsning i sin tid så det er på høje tid særlig når det svært at forsvare
lave procesafgift i elafgiftsloven som statsstøtte den lave sats må derfor ikke benyttes af kriseramte virksomheder i henhold til eus
undgås det at danske virksomheder som er kriseramte potentielt skal betale en højere elafgift end i dag og efter kommissionens
opnås af alle virksomheder i tilknytning hertil foreslås det ligeledes at gennemføre en tilpasning af en række andre miljø og energibeskatningslove som indebærer statsstøtte så kriseramte virksomheder afskæres fra
modtage statsstøtte i form af disse afgiftslempelser det er et krav som kommissionen
og det er fortsat mit håb at reglerne på længere sigt kan ændres så der undgås en retstilstand hvormed den økonomiske situation for kriseramte virksomheder forværres yderligere
eu reglerne der i sidste ende er den medvirkende årsag til at en virksomhed går konkurs
siger eu og den måde man formulerer statsstøttereglerne på i dag
den danske stat under eu retten lige
en konkurs som muligvis kunne være undgået det synes jeg er meget meget uhensigtsmæssigt ufornuftigt og jeg forstår ikke at reglerne er sådan jeg har arbejdet for at ændre dem
på nuværende tidspunkt og derfor er vi tvunget til selvfølgelig at rette os efter de eu regler der gælder sådan er
sige tak for modtagelsen af lovforslaget så vil jeg sige til enhedslistens ordfører at jeg blev lidt i tvivl om om enhedslisten støtter lovforslaget jeg vil sige at
som parlamentariker og som minister at jeg spiller ud med noget regeringen spiller ud med så forhandler vi
synes er bedre end noget andet men det der med
synes er helt dumt at det vil man overhovedet ikke være med til
det rimeligt at sige at der er noget man ikke kan lide og
enhedslistens retorik om en del af energiaftalen meget er
overhovedet er nogen god idé hvis det er holdningen fra
så skal man da udtræde af forliget
være med jeg forsvarer alt
også selv om det hele ikke var regeringens idé fordi det er det vi har aftalt
var sådan en lille
noget så giver og tager man noget politik handler om at indgå kompromiser og min tilgang til politik er at når jeg har indgået et kompromis så har jeg fået noget
jeg givet noget og så forsvarer jeg også det
retorik og jeg siger bare i al stilfærdighed at det er man meget velkommen til men men det skærper jo
og hvor ugennemtænkt det er og hvordan man hellere ville
sidder og problematiserer de småting der er når man skal udmønte et forlig så vi aldrig kan blive enige
ytringsfrihed har man bestemt men der er også aftalefrihed om hvem man laver aftaler med og hvem man indgår forlig med sådan
og regeringen får indrømmelser så står jeg jo ikke som minister og siger
jeg synes det er en kedelig måde at forhandle på jeg vil opfordre enhedslisten til
i et forlig man ikke kan lide eller står
vil have sin fulde ytringsfrihed er man velkommen til det men men
at halvfems procent af danske virksomheder betaler den lave afgift er det så normalen og det er det jeg lægger til grund er normalen så er der nogle
mere afgift fordi de ikke er produktionsvirksomheder eller andet der siger eu
og jeg forstår grundlæggende ikke hvorfor eu reglerne er sådan at hvis
den her støtte længere så så skal man have det sidste skub det er jo konsekvensen af
som gælder alle virksomheder og alle typer af virksomheder
virksomhed der producerer møbler pludselig kommer i problemer fordi en finanskrise rammer
bliver ramt mindre hårdt så de ikke er i problemer så må den her virksomhed
meget højere afgift og det er så den afgift der gør at virksomheden går konkurs
ikke se den sunde fornuft i heller ikke se hvordan
en ikkestatsstøttedagsorden i eu
andre lovforslag som vi har vedtaget de seneste to år
at forenkle inddrivelseslovgivningen og jeg vil godt generelt kvittere for den måde alle partier har taget ansvaret på sig
står i en meget meget svær situation og
en tak for en afgørende forudsætning for etableringen af en sikker og effektiv fremadrettet inddrivelse af gæld til det offentlige
der tilvejebringes yderligere forenklinger og ændringer af lovgivningen på området så den uholdbart store gæld til det offentlige kan nedbringes det her er vigtigt som led i ønsket om at genoprette borgernes tillid til skattevæsenet
at andre borgere skal betale for dem der ikke betaler deres gæld til det offentlige vi er nu gået i gang med at inddrive i det nye it system og vi
at koble dem der har gældsposter
forsyningsselskaber politikredse
hermed opnår man muligheden for en fortsat effektiv automatisk modregning derudover foreslås det at lovfæste skattestyrelsens gældende praksis
hvis sidste rettidige
god mening dette sker for at sikre at forældelsesfristen der beregnes med udgangspunkt i den sidste rettidige betalingsdag ikke bliver for lang i forhold til de gældende regler som bekendt vil der i foråret blive fremsat et lovforslag om
at fremsætte tidligere fordi de store årlige modregninger af overskydende skatter
fra starten af april hvor vi jo altså skal have lovforslaget vedtaget så tak for en god modtagelse og tak for et konstruktivt forløb og forhåbentlig
se at vi får en gældsinddrivelse der kommer på fode hvis jeg lige skal forholde mig til spørgsmålet om kl
det svarer vi meget gerne skriftligt på altså den bekymring man har fra kl i forhold til statens fordringer kontra kommunernes fordringer
men det blev slået op som en stor sensation man kunne nærmest tro at berlingske havde ladet sig inspirere af bts redaktionelle linje det
det hele hviler på at man har fået aktindsigt i et udkast til en rapport mellem et kontor hos rigsrevisionen
og det gør man det er helt normal
nogle gange misforståelser og ting der er forkerte faktuelle fejl det får man afklaret i den her udvekslingsproces af udkast når der er noget færdigt
bliver det forelagt skatteministeriet og mig som minister til kommentering
situationen det siger revisionen hvad vil du gøre ved det så forholder statsrevisorerne sig samlet set til
ikke var helt rigtigt jeg synes det er ærgerligt fordi vi får en debat på et ikkeoplyst grundlag
at kritisere det gælder også berlingske
på inddrivelsesområdet skulle dykke lidt mere ned i det inden man drager sin konklusion for man
inddrivelsessystem der stille og roligt kommer til
de regler der rammer assens kommune er de regler der gælder og i øvrigt har været gyldige i mange år det er sådan at når der verserer en skattesag omkring selskabsskat hvor kommunen jo får en andel af selskabsskatten
her tilfælde i form af en efteropkrævning er atten år rimeligt at man gå så lang tid tilbage det
synes jeg faktisk ikke det er og jeg forstår godt at assens kommune
kommunalbestyrelsen i assens i assens
er er oprørte over det derfor har jeg også her til formiddag haft et møde med borgmester og kommunaldirektør og snakket om om
det kan vi kigge på i skatteforvaltningen men jeg tror
at det vil jeg snakke med min gode kollega herre simon emil ammitzbøll bille økonomi og indenrigsministeren
sagen ikke anderledes end alle mulige andre men når det gør ondt på assens kommune
det fordi man har en ringe likviditet og man ikke lever op til sin serviceramme i gennemsnit har kommunerne små halvtreds milliard den kommune vi befinder os i bugner pengekassen
og sådan er det også situationen for en lang række andre kommuner men
hvis skatteforvaltningen kan gøre det uden at ændre lovgivningen
vi positive over for det men jeg tror at at den bedste løsning findes ovre i økonomi og
et særligt problem for assens kommune
problemerne spørgsmålet er skal lave reglerne generelt om fordi det et problem for en kommune det
man kunne godt vælge at sige som det er på personområdet at på selskabsområdet efterregulerer man ikke mere end to år tilbage men samlet set tror jeg faktisk kommunerne ville tabe på det fordi når skat laver en efterregulering
det typisk for at få flere penge i kassen så det vil gavne staten og ikke kommunerne men når det er sagt
i formiddags et godt og konstruktivt
og hvis det er muligt at løse det her i skattesystemet uden lovændring
ham løber jeg heldigvis ind i ofte
skatteminister i en regering der har et ønske om at sænke det strukturelle skattetryk det har vi gjort ved at lette skatten for langt over tyve milliard
bevæger sig så ind i næste valgperiode cirka ni milliard
vil afhænge af hvem der sidder i den regering hvem der støtter den regering hvad regeringsgrundlaget
ikke ønskede at sænke det strukturelle skattetryk
ikke spå om hvad der sker efter et folketingsvalg og deraf kommer formuleringen
sker helt automatisk hvis ikke socialdemokraterne ruller fri telefon
skattelettelser til den helt almindelige hker
kan være skatter og afgifter der skal sættes nederst altså halvdelen af en
er skatter og afgifter måske skulle man lempe på isafgiften der er
den tidligere socialdemokratiske regering førte det var at man sænkede skatten på arbejde
skabes som følge af blandt andet skattelettelser
eksport til udlandet at danmark er konkurrencedygtigt så er der penge til velfærd så derfor er det ikke et spørgsmål
er råd til skattelettelser og velfærd hvis man tænker sådan er
verdens højeste elafgift som er en forhindring for den grønne omstilling vi diskuterer at lette skatten på overskudsvarme i øjeblikket noget socialdemokraterne også støtter
hvor man må sige at det har været samfundsøkonomisk fornuftigt at sænke bilbeskatningen
jo en masse områder hvor det giver god mening for
lidt ned for afgiftstrykket
i top tre af lande i verden med det højeste skattetryk
inde i næste valgperiode kan det godt være at på nogle områder vil gå lidt videre
ikke kunne sige noget om men men det ville da være overraskende hvis jeg mente noget noget andet
rigtigt at man møder nogle vælgere der hellere vil have velfærd men vores opgave som politikere er at fortælle dem hvor
at vi ansætter flere i den offentlige sektor pengene kommer ved at vi er konkurrencedygtige ved at vi sælger varer til udlandet
og det står jeg ved at vi har vedtaget skattelettelser til helt almindelige hårdtarbejdende danskere
kommer vi til at gøre mere på skatte og afgiftsområdet ja
tage et væddemål med spørgeren at
når den borgerlige regering genvinder regeringsmagten og vi gennemfører nogle
bilbeskatningen yderligere og der er masser af skatter som det samfundsøkonomisk giver god mening at sætte ned
veludviklet velfærdssamfund men modsat socialdemokraterne
vi bliver fattigere ønsker regeringen at gøre samfundskagen større for så bliver som kampmann
sit eget tidligere forslag om at nedsætte topskatten i helhedsplanen fra august 2016 det er ikke uenig i
måske andre partier i regeringen der vil gøre men det er ikke venstres politik men vi står naturligvis ved
blevet til noget der er kommet en ny regering og helhedsplanen er ikke regeringens
det er vi ikke kommet igennem med og jeg kan sige her som venstremand og ikke som skatteminister at venstre ikke
at sænke at sænke topskatten yderligere
vi har lagt en helhedsplan frem og
var en helhedsplan hvor det var et element planen
også forsøgt at lette topskatten på andre måder
er udsigt til at man kan få ændret på topskatten selv om det samfundsøkonomisk
en god idé det tager vi nederst vi mener at vi kommer til at opleve en valgkamp hvor det handler om troværdighed og de ting vi lover
lette en topskat når vi kan se at socialdemokratiet og dansk folkeparti
være med til det og vi kan også se ind i en periode hvor vi jo
ikke har så stort et råderum som tidligere og hvor vi ønsker at der skal være råd til at fremtidssikre vores velfærdssamfund
som venstre som parti går til valg på så andre partier i regeringen og de ser anderledes på skattepolitikken
jo har sørget for at tohundrede og femoghalvfjerdstusind topskatteydere i de kommende år ikke længere skal betale
god politik forstået på den måde at det samfundsøkonomisk giver god mening men nej venstre går ikke
gerne tegne et billede af at mit parti venstre er
ikke vil fremtidssikre vores velfærdssamfund men bruge alle pengene på skattelettelser til de rigeste
og vil gå til valg på andet er jo meget fint så må vælgerne tage stilling når de står i
til at give en helt almindelig hårdtarbejdende dansker en helt almindelig loer
tage på arbejde en skattelettelse det har vi gjort
med dansk folkeparti spørgerens parti stemte
så de penge der var afsat til at lette topskatten har vi brugt på at lette skatten et andet sted
der står i det her regeringsgrundlag står vi naturligvis ved
måske ikke i kassen
det blev den til gengæld i den socialdemokratisk
kommer et folketingsvalg al den stund at de penge der var til at sænke skatten har vi besluttet at bruge på noget andet så formelt set
det stadig regeringens ambition at levere på regeringsgrundlaget men jeg
i finansministeriet eller i statsministeriet
om en en stor hemmelig skattereform så det kommer vi nok ikke igennem med må jeg være ærlig
ville socialdemokraterne ikke være med til på trods af at de lempede topskatten ret voldsomt den største topskattelettelse i nyere tid er den
tilbage i to tusind og tolv man ville ikke være med til at gå videre dansk folkeparti ville heller ikke være med til det de penge regeringen
hårdtarbejdende danskere blandt andet en kasseassistent
en stor skattelettelse det står jeg ved
det der står i regeringsgrundlaget er det realistisk at vi kan levere på det og
topskatten er en skat for folk der er meget flittige fordi de ofte er nogle der arbejder mere blandt andet de mange medlemmer af
mange timer men det ændrer jo ikke ved at de penge regeringen havde sat af
i øjeblikket diskuterer vi at bruge penge på sundhedsområdet og en række andre velfærdsområder så den del af regeringsgrundlaget tror
men det tror jeg ikke er en overraskelse for
at mit parti venstre har sagt det der med topskatten
kommer vi ikke til at gå til valg på det er man ked af
i den her valgperiode har vi brugt på at sænke skatten
konservative partiformand herre søren pape poulsen har sagt at han er inspireret af den skattepolitik
og af den skattereform man lavede tilbage i to tusind og tolv hvor man øgede grænsen for hvor mange der skal betale topskat
mit partis politik har vi jo redegjort for tidligere min udmærkede kollega fru louise schack elholm der er venstres skatteordfører har sagt
til valg på at lette topskatten jeg er skatteminister for tre partier og
vi har ført den skattepolitik vi har ført har ikke ført til at vi har ændret
hvem der skal betale topskat men vi er i regeringen glade for og det tror
den socialdemokratiske regering der sad før os
er langt færre der skal betale topskat
er godt for
også de konservative er glade for de vil så gå videre end
ikke det samme som at det er regeringens politik
er venstres politik og det er fint
man har skabt et råderum men men jeg tror det er svært at lave de der kryds
lettelser af elafgiften som socialdemokraterne har stemt for
men jeg synes faktisk de gør det bedre selv den skattepolitik jeg står for
regeringens det er det der står i regeringsgrundlaget og det er det vi har gennemført og det er jo altså ikke en
godt at spørgeren spørger for jeg har også stået på den modsatte side og det kunne
være loyal over for den regering jeg er en del af og
over for mit eget parti jeg kan godt afsløre igen en kæmpe afsløring at der er masser af ting
og jeg bakker op om de beslutninger som regeringen træffer og jeg bakker
i forhold til vores partidemokrati og jeg går ud og forsvarer
og kæmper for det fordi det
giver langt bedre politiske resultater end hvis man kun repræsenterer sig selv og sidder og er løsgænger nede på på bageste række
men det betyder så også at man ikke altid kan give udtryk for
som skatteminister jeg kan sige både som skatteminister og som person
og stolt af den skattepolitik den her regering har ført og som fører til at hende eller ham der sidder nede i kassen i fakta får lov til at beholde flere af sine egne penge og det er
man ikke kan føre den skræmmekampagne man har tænkt sig jeg synes ærlig talt at socialdemokraterne skulle bruge deres tid på at præsentere deres egen politik i stedet for fejlagtigt at udlægge regeringens eller regeringspartiernes eller venstres skattepolitik
jeg sige til sidst at både jeg selv personligt jeg er så venstremand og som skatteminister står på mål for den skattepolitik
en skattepolitik hvor vi har lettet topskatten
jeg står her som skatteminister og skal repræsentere det der står i regeringsgrundlaget men jeg vil som sagt godt afsløre at at selv om regeringen har prøvet at sænke topskatten
og jeg tror næppe vi gør det inden et folketingsvalg til gengæld er vi kommet igennem med en lang række andre ting som jeg oplever at alle partier i regeringen glade for nemlig at få sænket skatten på at arbejde ganske markant til glæde for helt almindelige hårdtarbejdende danskere
statsministeren der vil lave et regeringsgrundlag
valgprogram og finde ud af hvem man skal være i regering med
et spørgsmål så det kan jeg ikke svare på
også men jeg repræsenterer regeringen spørger man regeringen får man svar på hvad der
mærkeligt hvis jeg svarede noget andet så kunne det udlægges udlægges som regeringens politik når det
så skal man ikke stille et spørgsmål hernede i i spørgetiden jeg kan sige at jeg står på mål
står i regeringsgrundlaget men hvad der sker efter et valg
opføre os lidt bedre i den dialog vi har med hinanden der er ikke nogen der er mere skyldig i
der er ingen der ved hvad der sker efter et folketingsvalg partierne går til valg på noget socialdemokratiet går til valg på noget venstre går til valg på noget og der må man tro på at det vi går til valg på
derfor kunne jeg godt begive mig ud i at spå om hvad der kan ske
vores råderum pludselig er meget større end det man
med så er råd til både en masse velfærd
til valg på sidste gang har vi faktisk også
er udlagt af venstres skatteordfører venstre går ikke til valg på at lette topskatten på nogen som helst måde det er venstres valgplatform på på skatteområdet
for hvad der sker efter et folketingsvalg nej det kan jeg ikke ligesom fru lea wermelin lige præcis ikke
at alternativets kødafgift
derfor er vi rykket fra en førsteplads i verden
godt hjulpet i øvrigt af de skattelettelser som indfases frem mod to fem og tyve og som er foreslået og vedtaget af herre jens joels parti nemlig socialdemokratiet tilbage i i to tusind og tolv