syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
de kan jo bare gå ned i banken og betale de kan hæve pengene nede i banken og så gå ned til posthuset og betale et eller andet kæmpebeløb for at få lov til at betale et betalingskort det synes jeg altså også er et kæmpemæssigt problem
det skal jo være sådan at folk har mulighed for at kunne betale deres regninger
det er en problemstilling som jeg synes man springer alt for let hen over vi ender nok med at stemme for forslaget uanset hvor meget vi får det forbedret eller ikke forbedret men vi synes der er nogle punkter
som er løbet op i beløb der er langt større end det der blev nævnt før jeg tror i virkeligheden at bankerne helst er fri for at have fattigrøvene
derfor de ikke har indført det her for lang tid siden de fik jo så mange tæv da de indførte gebyrer som danske bank og andre begyndte at gøre og
dog tilbyder vi alle en gratis eller billig konto det
det var en god idé og derfor så skriver de at det er en god
jeg tror ikke det er fordi de synes det er en guldgrube
at lave regnestykket jeg tror bare de fleste af os betaler mere i gebyrer end en hundrede og firs kroner om året for de ydelser vi har
som vi nu har på dagsordenen
dankortet bliver brugt og sådan at den teknologiske udvikling også
det modsat jo flere der bruger betalingsservice jo mere stiger gebyret og det synes vi altså også at der skal gøres noget ved så hurtigt som overhovedet muligt det er virkelig et sted hvor
at kunne overføre penge til andre på den billigst tænkelige måde er ikke en del af kontoen og det synes vi er en stor fejl for det kan nemt koste meget mere end de femten kroner om måneden som det nu bliver en mulighed for bankerne at kræve op
accepteret at på bornholm skal det offentlige
vil sige kommuner og
burde være sådan i hele landet nu prøver vi så at få selskaberne til at samarbejde og vi prøver at undgå at der bliver monopol
forsvarsmekanismer imod markedet som altså her
så fornuftigt sammenlignet med vandrør sammenlignet med jernbane sammenlignet med alt muligt andet er det jo netop fordi vi har et offentligt monopol på områderne at det
accepterer vi at der skal være forskellige jernbanespor det er sådan set
legekammerat som finansminister formanden for folketinget
fordi han dermed også solgte hele kobbernettet
vores moderne kommunikationsmidler
nogle ting der er så vigtige for samfundet i sin helhed at vi sørger for at det er det offentlige der
skal man ikke være så håndsky over for det er faktisk det der nogle gange giver enormt store fremskridt og gør det til den bedst mulige pris og den bedst mulige kvalitet
var bare den enkelte kommentar men vi er jo med i aftalerne om det her
at vi måske er på vej ind i en ny kold krig eller er vi måske allerede i gang med en ny kold krig mellem øst og vest
kom til at tænke på det forleden dag da de konservative foreslog en ny kanon
de mente det var vigtigt at alle folkeskoleelever lærte om om muhammedtegningerne
set enig i altså det kan man jo ikke undgå hvis man vil have en ordentlig uddannelse så må
set imod de der kanonforslag om at man skal tvinge skoleelever til hvad som helst det kan lærerne ofte tage bedre stilling til end
vi gik med i irakkrigen
i irak igen nu her det er den forandring der er den allerstørste der er sket for danmarks vedkommende i hvordan man opfatter danmark ude i verden
ikke nogle tegninger som mere eller mindre
forsvarspolitik
alt for lille rolle i begrundelsen for at
have en udenrigskommission jeg slog lige op står ordet forsvar overhovedet i beslutningsforslaget
der kommer kun forsvarets efterretningstjeneste frem
sagt på en anden måde er det at vi i den grad har
til fordel for danmarks
sikkerhedspolitiske situation er det til fordel for udviklingen i verden at vi har meldt os i det kor hvor det er nemmere at snakke om våben end det er at snakke om andre måder
være meget mere fremtrædende i de her vurderinger i stedet for konfliktoptrapning som danmark jo desværre
konflikten i mellemøsten
vi har den uløste konflikt mellem israel og palæstina kunne danmark gøre noget mere for at løse den konflikt var det måske den allerbedste
en mærkevare for danmark at vi var ude i verden og hjælpe fattige folk med at udvikle deres økonomi
livsbetingelser er jo ikke længere
få en vurdering af om den aktivistiske udenrigspolitik er den er den rigtige om ikke vi skal have en anden
der fastlægger danmarks sikkerhedspolitik i en lang periode
virkeligheden levetidsforlænges i en meget lang periode
op når der kommer en russer forbi og det synes jeg man skal gøre hvis nogen skulle
er droner nok løsningen ikke dyre jagerfly
område være deltager i fns fredsbevarende operationer
i verden
mere kendt for at være et land der går i krig gik i krig i irak med katastrofale følger gik i krig i afghanistan som også er endt rigtig skidt gik i krig i libyen som også er endt rigtig skidt
det er det som mange mennesker
er krigsførende sammen med usa i stedet for at vi lægger vægt på for eksempel fn fredsbevarende operationer konfliktløsning og udviklingsarbejde
helt tilstrækkeligt i det beslutningsforslag som vi ellers støtter
skal til at investere et kæmpemæssigt milliardbeløb i jagerfly der kun
til en mission nemlig at
deltage i nye krige i nye bombetogter der synes jeg måske det var en god idé at man
erfaringerne fra det vi har været igennem
fortsættelse af den linje eller en fornyelse og en ændring af linjen
vi synes vi har nået nogle ting også med den nusiddende regering og har lavet aftaler både på erhvervs og vækstministeriets område og på
de politiske aftaler der er tale om
i rusland markedsfører som et sted der kan bruges til at transportere penge igennem for at undgå at betale skat altså så længe den form for markedsføring findes ude i verden
også vi har en opgave at løse her hos os selv
og som misbruges af udenlandske selskaber er fuldstændig overflødige fordi vi har så mange andre muligheder for at lave selskaber anpartsselskaber aktieselskaber der er masser af muligheder
nogle af dem vi har diskuteret her også i forbindelse med den her aftale er selskabskonstruktioner der ikke har noget reelt indhold andet end det
bruge dem til at undgå at betale skat eller gemme penge væk sørge for at der ikke er offentlighed om deres regnskaber
vi har en verserende sag med skatteministeren nemlig om muligheden for at bruge oplysninger fra udlandet vedrørende folk der udnytter skattely til at undgå at betale skat de såkaldte skattelister som er kommet fra schweiz
som først nu fem seks år efter at lækken skete bliver udnyttet af danske myndigheder til at undersøge hvad det
for nogle personer der har gemt milliardbeløb i schweiz for
havde samråd så sent som i går hvor vi prøvede
hvad skete der hvordan kan man i skat undgå at bruge de oplysninger man havde mulighed for at indhente for at knalde
almindelig retfærdighed det kostede jo statskassen et stort beløb uden tvivl og så selvfølgelig for at undgå at det kan gentage sig fremover vi har også haft en diskussion både med skatteministeren og mest med erhvervs og vækstministeren
de ikke vil handle med selskaber
solgte aktier i dong til et selskab i skattely men jeg synes også at man generelt skal sige at vi
nu gerne se om det kan passe jeg vil da gerne se eu slæbe os for domstolen for at sige at danmark skal acceptere et selskab der er placeret i et skattely
til at få en diskussion om hensigtsmæssigheden i eu medlemskabet på i hvert fald det punkt så jeg synes man skal prøve at udvikle det
noget om partistøtte det ønskede de ikke at fortælle noget om overhovedet carlsberg påstod at de ikke med en eneste krone støtter partier
ikke på men det var det de sagde
milliard kroner i skat det gør de sikkert det ved jeg ikke
om hvad de enkelte selskaber faktisk betaler i skat i danmark så viser det sig
at carlsberg igennem årene har betalt mellem tyve og seks og tyve million kroner i skat i danmark
ikke har en tilsvarende tilgang til oplysninger har man ikke en jordisk chance for at vide hvad carlsberg faktisk betaler af skat i det pågældende selskab
derfor synes vi at det der hedder land for land skatterapportering burde være noget som skatteministeren burde interessere sig for at få gennemført globalt
selskaber i udlandet sender pengene via danmark
skattely trafikken har været mere eller mindre understøttet
på et tidspunkt var danmark faktisk på listen nu
skattelyland så skyndte vi os dog trods alt at lukke et af de mest åbenlyse
at man kunne transportere penge igennem danmark
med det her og der vil komme mere gennemsigtighed med det her lovforslag som vi selvfølgelig også
med til den aftale der ligger bag lovforslaget men det er jo meget interessant at vi
og i erhvervssammenhæng tit behandler lovforslag der
vi ved i virkeligheden godt at vi beskytter os imod nogle der vil
er nogle der kommer uden om værnet og alligevel finder
smuthuller til at prøve
formål derfor må man nok
det at der overhovedet er en konstruktion hvor vi skal etablere værn imod snyd
i virkeligheden være en god grund til at vi har den konstruktion og det er det vi har spurgt til
også gerne spørge i dag jeg synes ikke vi har fået noget godt svar
på noget tidspunkt er der overhovedet grund til at have kommanditselskaber med de særlige regler der knytter sig til det hvis det er sådan at man vil drive virksomhed og
jo masser af selskabskonstruktioner anpartsselskaber aktieselskaber
så der er jo masser af muligheder hvilke muligheder giver kommanditselskaber som ikke eksisterer i andre selskabsformer
jeg tror ikke der er nogen jeg tror altså i virkeligheden at de eneste der bliver rigtig kede af det hvis vi fjerner kommanditselskabet er dem der har ondt i skatten og dem der er nogenlunde oppe i alderen
tilbage i tiden lavede kommanditselskaber
vi har så udenlandske selskaber som som bruger det
det gør vi selvfølgelig og næste gang der kommer et forslag om at stramme nogle regler for at styrke værnet mod skattesnyd
støtter vi det også men var det ikke på tide vi overvejede om det overhovedet er en god idé
og ld skal have lov til at blive mere fritaget for lov om
sådan er det også i vækstfonden sådan er det også i andre offentlige fonde sådan er det selvfølgelig per definition i private
været en udvidet mulighed for at kunne kunne få indsigt i hvordan man
og ld med henvisning til at det er det i forvejen
synes vi at det var bedre at man gik den anden vej og sagde at de
udvides til eksport kredit fonden vækstfonden og finansiel stabilitet
i folketinget prøvet at få indsigt i hvordan man tilrettelægger sin investeringspolitik herunder tilrettelæggelse
på en måde som muligvis flytter arbejdspladser ud af danmark
at man aktivt har hjulpet med at ting ikke bliver produceret i danmark
tilrettelægge den politik som man har forfulgt
meget stor indvending imod lige præcis den passage
indsigt efter offentlighedsloven som jo i forvejen er blevet udvandet desværre det er så en anden diskussion men vi synes ikke den skal tages ud i forhold til
udvalgsarbejdet hvad vi ender med at stemme til sidst ved
betydning derfor kan man jo så spørge hvad det er for en type oplysninger der ikke skal udleveres nu
det forekommer mig ikke økonomisk begrundet på nogen måde så jeg synes en overflødighed og da vi
har den politik at det var bedre at udvide adgangen for offentlighed i forvaltningen end at indskrænke
vi har andre forslag det her er bare ét forslag det jeg synes ministeren overhovedet ikke adresserer i sin besvarelse
vokser og vokser
på grund af den dagpengereform venstre var med til
i en økonomisk meget klemt situation ønsker venstre at hjælpe
at de kan blive boende eller synes venstre bare at
ske den dag i huset bliver solgt så det det ændrer ikke ved at folk kan tage tage et arbejde hvis de kan få det
det her er et spørgsmål om at de folk der i en periode
eller fordi de har et job der er meget lavt lønnet har mulighed for i den periode de har den lave indkomst at få
det synes jeg er et ganske enkelt spørgsmål og det synes jeg man skal svare på i stedet for bare at lade som ingenting jeg må så
det er selvfølgelig sådan at vedtager man det her skal kommunerne jo kompenseres og det kan man gøre ved at staten laver det man kalder genudlån så låner staten pengene
til genudlån til boligejerne der skal betale en
de ikke har råd til at betale stigende grundskyld og derfor kan blive tvunget til at flytte fra deres hjem
er helt undervurderet hvor alvorligt det er for en familie at skulle flytte fra deres hjem for deres børn som mister deres kammerater og skal skifte skole det er en social katastrofe som rammer et stigende antal jeg kan ikke forstå
er fantastisk at radikale venstre der i den grad var med til at ødelægge vores dagpengesystem ved at halvere dagpengeperioden og
det meget vanskeligere at optjene ret
kommer og siger det skulle i da have forudset
kan man virkelig tage fat i bare de tjener en femøre
på en snedig vis uden at det skal betyde ansættelse af en masse bureaukrater
kan lave en graduering sådan at der
sker en aftrapning af hvor meget man kan få indefrosset afhængigt af ens løn det
at så er det slut så kan vi graduere og sige
set åbnet for problemstillingen i
til fordel for dem hvorimod for eksempel alle dem der bor i udkanten af
får en krone ud af det for de betaler i forvejen
det er meget mindre end det man betaler i nordsjælland men det her betyder altså bare enorme skattelettelser til
vi siger at her går vi ind og laver en ordning som hjælper dem der kommer i klemme fordi de får
klart asocialt sigte med
tak for de positive meldinger
problematiseret og gjort meget teknisk af andre og det er også
ikke nær det men den politiske holdning der er udtrykt med forslaget her er ganske enkel
dem der oplever en kraftig stigning i deres grundskyld som har fået en
indkomstnedgang fordi de er blevet arbejdsløse og på grund af at regeringen sammen med de borgerlige partier her i folketinget har vedtaget
forringe dagpengesystemet så rigtig mange mennesker tredivetusind har mistet deres ret til dagpenge
kommer i en situation hvor de ikke har råd til at blive boende og dermed bliver tvunget til at flytte med de sociale konsekvenser det har når en familie bliver tvunget til at flytte nemlig at de skal flytte et sted hen hvor
og i det hele taget kommer ud i den usikkerhed der ligger i at man ikke kan blive boende der hvor man gerne vil det problem
her har sagt at de synes det er et sympatisk forslag
synes at hvis ikke man kan støtte det der ligger her
på grund af den udvikling der er for en del familier så
glad for at dansk folkeparti har støttet sf
lidt tidligere har jeg forstået det er også okay det er
undrer mig ganske meget et gennemgående argument
løser alle problemer nej det står sådan set direkte i beslutningsforslaget at det ikke løser alle problemer det løser det beskrevne problem men der er mange andre
kan forbedre boligydelse og boligsikring
er klemt økonomisk bliver hjulpet
få billigere lejeboliger så lejerne har vi selvfølgelig også omsorg for det giver sig selv
med i det her forslag det har vi gjort i de andre forslag vi har også
forslag om at boligejere der kommer så meget i klemme at deres hus går på tvangsauktion vil vi gerne hjælpe med et
har staten ret til at byde fem kroner mere end højeste bud det vil sige at staten kan overtage huset for det man kan kalde markedsværdien på det givne tidspunkt og så tilbyde at dem der bor i huset kan få lov til fortsat at blive boende
for at undgå at folk bliver tvunget til at flytte ud af deres
hjælper nogle fordi det ikke hjælper alle jeg synes
skal man selvfølgelig også tage stilling til et forslag der løser præcis det problem og ikke afvise det fordi det ikke løser alle problemer
det er sådan med vores forslag og sådan er det også i den måde der altid lovgives på
skal staten betale det vi foreslår her er det ganske enkle at kommunerne administrerer det på samme måde som de administrerer det for pensionister men de får så pengene stillet til rådighed
hvis det er ti årige lån og knap en
er tredive årige lån så det er en rigtig god forretning for de offentlige kasser at
hjælpe mennesker der ikke har friværdi altså
ejendom er blevet mindre værd man må dog sige
at deres grundskyld vokser voldsomt der er ligesom en modsætning i det
vi har altså været så uforskammede bare at tage en ordning man kender nemlig den der gælder for
pensionister og udvidet den til andre som er kommet i en klemt situation nemlig dem med
så bliver det indefrosne beløb selvfølgelig bare stående til den dag hvor huset bliver solgt så er det rigtigt at kommer man i arbejde
måske begynde at betale grundskyld igen nå ja men hvad er problemet
i den situation man var i før man blev arbejdsløs
det er et kunstigt problem
vi hjælper dem der kommer i klemme på grund af faldende indkomst eller kraftig stigning i grundskylden kommer folk i arbejde
er muligt tage udgangspunkt i det positive og det er at alle har sagt at det er et sympatisk forslag
dermed også anerkendt er et problem så må vi se om vi ikke under udvalgsarbejdet kan finde
til med bistandshjælp sådan var reglerne oprindelig sådan er de i princippet stadig væk de er godt nok blevet stærkt forringet men de er i princippet stadig væk sådan og det synes jeg også godt
udvide til boligområdet måske burde det allerede være sådan at hvis folk kommer i klemme og ikke kan betale deres husleje
alt for meget her i københavnsområdet er der nogle helt vilde priser og de mennesker er kommet i klemme
at give den en mulighed for at udskyde skatten og det er jo fordi vi også har
til at sikre at der er penge nok i statskassen til velfærd
ikke helt enige men vi synes det er en god idé
indkomster der kan sikre velfærden som ikke skal udhules af skattelettelser
og en generel skattelettelse er igen bare til
vi var med til at lave den sidste udligningsreform men vi mener ikke den har løst problemet fuldt ud jeg er ikke helt sikker på at det er en løsning
to forskellige modeller i det det er jo ikke sådan at sf har lagt sig fast på
og det er fordi jeg ikke er sikker på at løsningen for
stimulere den udvikling er i hvert fald ikke en løsning for alle kommuner
det er ikke sådan at vi er imod at man kan lave den type boliger i nogle områder
set er det man skal bruge mest tid på jeg ved godt det
men det er jo i virkeligheden den grundlæggende problemstilling
skal løses men så længe der ikke er det
relativt højere arbejdsløshed end i andre kommuner
har vi altså et problem som virkelig er stort
i nogle dele af landet
at indføre hundrede procent refusion af sociale udgifter til arbejdsløse til pensioner og til lignende
de kommuner der har mange arbejdsløse
belastet af at have en meget stor udgift fordi de får hundrede procent refusion fra statskassen hvorimod de kommuner der har færre arbejdsløse
altså en omlægning af statstilskuddet i retning af
de sociale udgifter der er i den enkelte kommune
lidt op med det lidt besynderlige princip som det nuværende udligningssystem
får en lav refusion og dermed en stor udgift for så gør de sig mere umage for at få nogle jobs jeg mener det er
tiltrække jobs uden at den her skævhed i refusionsordningerne eksisterer så jeg synes vi skal
har en hård økonomi på grund af arbejdsløsheden og på grund af et stort antal
det kan man så ikke gøre fra dag til dag det er klart hvis man lige pludselig
relativt lav arbejdsløshed relativt få udgifter til overførselsindkomster og giver
i landet derfor er vores forslag at man
over en lang periode og at man gør det i form af at forhøjelsen af bloktilskuddet går til at finansiere ændringen af refusionsordningen
nemlig at sørge for at pengene
hvor problemet er så vi forstår altså problemstillingen men vi er ikke helt
rigtige løsning men vi vil gerne medvirke til at man prøver at finde en løsning
helt objektivt nogle problemer
give mulighed for at ideer bliver luftet og præsenteret og afprøvet
nok hvis det var os der havde skrevet forslaget
på arbejdspladsen det står der
i fællesskab kan løse problemerne
noget kontrol og den slags ting
det synes jeg man skal lægge mere vægt på jeg kan huske
et eksempel jeg tror det var fra fyn
en del af hjemmehjælpen
succes på alle parametre
at alt skulle i udlicitering
altså skulle lave en anden struktur i den måde man fik tingene til
fungere på og at man skulle måle sig med en privat leverandør af
det var ødelæggende og jeg vil sige at det er en
ting altså vi har alle sammen kunnet sige at det der med regeltyranni
imod regeltyranni jeg vil sige at folketinget
i højere grad overlader tingene til dem der udfører arbejdet og dem der har brug for det pågældende arbejde så tror
om udlicitering efter min opfattelse er udlicitering en af de værste ting i forhold til at kunne
tillid til de ansatte
falckreddere og mange andre fornuftige mennesker der arbejder
godt stykke arbejde der er ikke sådan nogen mistillid på den måde til at hvis man er privat ansat så er man en idiot og hvis
man god der findes en god blanding af det hele men der er den afgørende forskel
man i meget højere grad trygt give ledelsen
har man nemlig ikke det åg som man har i den private sektor
en afgørende forskel det er ikke fordi menneskene i den private sektor er dårlige
tjene penge på at lave velfærdsydelser kan altså nogle gange hvis det kniber lidt med bundlinjen få selskaber til at
på her for nylig hvor private selskaber går konkurs
er penge i det på den måde som der er når man har privatiseret en opgave så der er jo penge i det
jo også nødt til at kontrollere om man får ydelsen man betaler for hvis ikke man gør det
går det jo helt galt derfor ligger der iboende i udliciteringen en bureaukratisering som jeg synes
det med også i det her forum det er måske i hvert fald regler om at man ikke skal udlicitere de opgaver som der mere eller mindre er lagt op til man skal gøre i dag men vi støtter altså
udfordre eu systemet og sige at vi ikke
at det er skattelyselskaber der vinder de her opgaver i danmark det er ikke skattelyselskaber der skal købe aktier i dong
kan man forestille sig at eu vil anlægge sag mod danmark for at tvinge os til at acceptere
vælgere støtter det enhedslisten arbejder for var det ikke en god begrundelse for at sige
det går vi med i i stedet for at finde en eller anden kunstig forklaring på hvorfor man ikke er med
hårdere til det og det er jo også begrundelsen for at
man synes man er kommet igennem med sine ting det er jo kun når man ikke er kommet igennem med alle de ting
partierne synes det er et godt forslag og så stemmer de imod altså hvad
dansk folkeparti har imod det her forslag jeg forstod at det var noget med
at der var noget der ikke var præcist nok
ikke noget problem kom med et ændringsforslag
så tager vi det ind ingen problemer så burde dansk folkeparti ikke i lighed med tre og halvfems procent af dansk folkepartis vælgere ifølge
så er der selskaber der skal fraskrive sig muligheden for meget store ordrer
ikke kan få nogle ordrer og tjene nogle penge og det er derfor
med et lille ændringsforslag der lige præciserer det punkt jeg var inde på før og så stemme for det her så vi kan
presse regeringen og den følgende regering den der måtte komme og som dansk folkeparti
det gør syv og halvfems procent af jeres vælgere ifølge gallup så så derfor var det jo nok en klog beslutning at støtte det men hvad er det man har
synes var forkert så prøv lige at sige en gang mere
synes jeg bør på skrift have lejlighed til at forklare punkt for punkt for punkt hvorfor det er man er imod det jeg har hørt at nogle af argumenterne skulle være
for forslaget
den vej vi skal gå og hvis man ikke synes det
synes jeg bare man skal sige helt åbent i en debat og på skrift
det kunne være meget interessant at få det
blotlagt jeg vil sige at
har hørt ét eneste argument i den her debat for at stemme imod
er lavet fordi der har været nogle problemer nogle bureaukratiske problemer nogle
nogle af de ændringer som er nødvendige
tror gerne at jeg inden jeg lige nævner hvad
har været et stort problem for os igennem de sidste par år hvor der har været ventetid på op til
på det her tidspunkt for det viser sig
man har fået lavet den sidste miljøgodkendelse
det er godt i første omgang nu skal vi have sikret at der også sker en forbedring af behandlingstiden altså en forkortelse af behandlingstiden for miljøgodkendelser i miljøklagenævnet
men det der er sagen i den her lovgivning er at
anmelderordning som gør at en lang række
blandt andet ensilagepladser og gyllebeholdere som ikke længere er inde i en miljøgodkendelsesordning samtidig kommer der en meget vigtig ændring nemlig at landmanden kan få lov
hvis man laver en større stald så dyrene får det bedre men ikke får flere dyr
miljøgodkendelse derudover er der
det har jo ikke nogen betydning for miljøet derudover bliver der en indfasningsordning indfasningsordning
betyder at man samtidig med at man laver den her indfasningsordning tager hensyn til naturen og miljøet derudover bliver der nogle enkelte stramninger på minkområdet hvor
for placering af nye gyllebeholdere på hundrede
der er over tusind m det betyder
tusind m alt i alt er det her nogle forbedringer som gør
få en nemmere administration i kommunen miljøet skulle blive sikret endnu mere og vi får samtidig lagt op til at der skal gøres en ekstra indsats for at
en lav sagsbehandlingstid i kommunerne og så skal vi gøre en ekstra indsats for at få nedbragt sagsbehandlingstiden i miljøklagenævnet det her lovforslag giver rammerne for en forbedret behandling af dem der søger en
transportsektoren og derfor drejer det sig om
fortsat at få nedbragt luftforureningen fra blandt andet partikler
måderne at gøre det på er jo selvfølgelig ved at vi får nogle mere miljørigtige og energieffektive biler
siger at både offentlige
indtænke miljøbelastning og energiforbrug når de køber køretøjer som for
biler busser og lastbiler
en god ting at man skal indtænke det tidligere
inden man beslutter sig for at købe nogle
skal prøve at lave nogle beregninger på hvad der er mest
hvor der er den bedste energieffektivitet det er en god måde for på den måde kan man jo få nedbragt
allerede opfylder eus grænseværdier på luftforureningsområdet
og vi har jo også planer om som jeg startede med at sige at nedbringe
at en sektor som transportsektoren
som igennem en årrække har været den sektor som har som har gjort at
man indtænker
en rigtig god og fornuftig ting og derfor
i mange mange år har det været sådan at man har opfattet affald som noget der bare skulle væk stuves af vejen og
en belastning for
kan være et problem men igennem de sidste mange år har det været sådan at affald faktisk er blevet nyttiggjort på forskellig måde blandt andet til energiforbrug
man enten har genbrugt noget af affaldet eller taget nogle af
jo en god måde at bruge affald på at opfatte affald som en værdi og ikke bare som noget der
stor belastning man taler ofte om at vi skal have nedbragt mængderne af affald
mængderne af farligt affald affald
skal vi have styr på affaldet i det hele taget og det er
miljøbeskyttelsesloven
har nogle klare nationale planer for hvordan man skal behandle affaldet
nationale plan skal laves i to tusind og tretten og så skal kommunerne følge op i
laves planer for hvordan
der kommer for meget affald og at
affaldshåndteringsplaner
hvad der er statens rolle altså miljøministerens rolle og hvad der er
det er jo kommunerne der har myndighedsopgaven omkring affaldshåndtering
vil selvfølgelig også i den sammenhæng have opgaven med
affaldsmængdeforebyggelse så derfor har jeg svært ved at se at
omkring affaldshåndtering og affaldsforebyggelse så kan vi jo altid diskutere hvordan de ting skal udmøntes
det her lovforslag drejer sig om
natur og miljøklagenævnet og her laver vi det vi kalder differentierede klagegebyrer sådan at for privatpersoner
ikke har den store
de sager de har med at gøre
bliver klagegebyret fem hundrede kroner
har en vis form for ekspertise og som jo burde vide hvad det er de har med at gøre
bliver klagegebyret tre tusind kroner sagen er at igennem meget lang tid har været en meget lang sagsbehandlingstid i både naturklagenævn og miljøklagenævn
vi vil gerne have nedbragt
vil vi sikre os at de klagesager som kommer virkelig er gennemtænkt og gennemarbejdet
belaster klagesystemet
nogle klagesager som
eller ikke at have den dybde der skal til for
de her gebyrformer specielt det gebyr på tre tusind kroner for organisationerne vil betyde at organisationerne
når de skal betale det her gebyr lærer at prioritere på en bedre måde end vi i hvert fald mener at det er foregået på indtil nu
en opfattelse af at i hvert fald
en stor del af de sager kunne man måske
man ønskede at klage over i højere grad end tilfældet er nu jeg har noteret mig at der er nogle der mener at
klage nu er det jo sådan at hvis
ret i stort set alle vores klager
man betaler et gebyr som man hvis man får ret får tilbage
kan vi få det der er det vigtigste i den her sag nemlig nedbragt ventetiden for at få
en klagesag igennem miljøklagenævnet og naturklagenævnet derfor synes vi at det er en rigtig god måde at prøve at få gjort det her mere
klageadgangen og den måde man klager på
organisationerne i langt højere grad end nu lærer at prioritere de sager som
derfor støtter vi faktisk det her
jo en mulighed for at klage
noget problem fordi hvis man har ret
den organisation jeg tænker på som som jeg nu har fulgt igennem lang tid er det økologiske råd som jo konsekvent klager over en meget meget stor del
det her gebyr på tre tusind kroner er en god løsning
siger at det økologiske råd sådan set har gjort noget faktuelt forkert men det jeg siger
tre tusind kr som vi her
haft den procedure at når der var nogle der havde klaget kunne de komme op på deres kontor og forhandle en aftale på plads
meget dårlig idé jeg synes det er meget bedre
set det der er pointen
om jeg kunne komme med et eksempel
generelt at vi gerne vil have at organisationerne som klager
seriøst og prioriterer
se problemet for så får man jo pengene igen og så belaster
gebyr på tre tusind
jeg ikke helt forstået hvad problemet egentlig er
får man pengene igen så jeg forstår simpelt hen ikke
nogle ting jeg følger bare tingene løbende og jeg har fulgt de forskellige organisationer og
have en kortere sagsbehandlingstid
vores opfattelse finder ud af at
ikke bare tager en fotokopi af en tidligere klage
det ville de så også gøre med det forhøjede gebyr her så de har jo ingen udgift hvis de er så skråsikre at de får ret i alle deres sager så
vi kan tage en drøftelse her i salen af gebyrets størrelse og der er partier her der kan mene at
vi har set
de mennesker og de virksomheder der har søgt om at få
de organisationer der klager til at tænke mere over hvad det er de klager over og prioritere det og det har været hovedformålet
som det danske samfund har
behandle de her klager bliver nedbragt
allermest nødvendige nemlig dem der er relevante og dem man får ret
et meget meget fint klagesystem i danmark enhver kan
et forholdsvis lille beløb for at
får man pengene igen det koster jo noget at behandle de her sager derfor har herre jørn dohrmann jo
få prioriteret de her ting
inden man klager og finde ud af er der nu virkelig en grund til at klage
der er måske femten sager vi kan vi kan klage over men det kan være at de ti af dem er
og det tror jeg er en fordel
de mennesker der klager de får en hurtigere behandling og
skal af med en million kroner for at klage det er svært at forstå det fordi det her klagegebyr jo
er indført endnu og vi ved jo
så så derfor er det jo svært at sige hvor meget det økologiske råd skal af med når man ikke ved hvor mange sager der kommer så det er vel lidt en villy søvndal
nemlig at
både ud fra den økonomi de har
også ud fra den seriøsitet der skal ligge i
ud fra den debat vi har her må jeg kunne konstatere
også derfor at vi ikke ser det som det store økonomiske problem at man klager og at man skal betale tre tusind kroner
ret fordi man har vurderet en ekstra gang hvilke klager man skal man skal indsende og så må jeg sige at
er det vel også i det radikale venstre
derfor må man jo også inden for den økonomi man har prioritere det arbejde man laver i sin organisation og også prioritere
udenom det første
om socialdemokratiet med kammeraterne
at klage
være gratis eller er det kun for de grønne organisationer
hvis det engang om mange mange år bliver sådan at der kommer en rød regering så vil man gøre det gratis og hvordan gør man det gratis ja det gør man ved at rulle det tilbage
det her med et gebyr er en ganske urimelig
når man fra dansk folkepartis side
forhindre de grønne organisationer i at få lov til at klage eller er det for at hjælpe med sagsforløbet få et hurtigere
hvis man bare lavede lovgivningen om justerede noget i lovgivningen så behøvede man ikke noget klageorgan
hvad der er
at en lang række af de ting som
forslag som sf kommer med gang på gang
lave en national strategi centralisere tingene ud fra en tanke om at
kan kommunerne ikke selv finde ud af så derfor er vi
jeg har en helt anden opfattelse af hvordan det er at være i en kommunalbestyrelse
man behøver ikke nogen national strategi sagen er at
hvad bæredygtighed er de ved det lige så godt som fru ida auken men fru ida auken vil meget gerne sammen med en masse
og ganske givet også nogle andre på venstrefløjen
hvem er ikke interesseret i at få en bæredygtig byudvikling det er vi
at man her laver en national
den enkelte kommune skal selv have den mulighed og den rådighed som gør at de kan lave deres strategi som det nu passer bedst til den kommune og den by
vi skal nedbringe ressourceforbruget vi skal gøre noget ved ved levevilkår og sundhed
er breddeidrætskommune og har gjort en lang række ting
bæredygtighed på det her område så så vi kan sagtens finde ud af det selv
initiativer som ministeren nævnte
at regeringen allerede har taget fat på det her
grønne oplevelser i byen bevægelse i alle planer
standard for bæredygtige lokalplaner
noget af det fru ida auken gerne vil have lavet og det er i gang så spørgsmålet er
ja vi fik at vide at det
at lave et rejsehold nu har jeg
hørt mange gange når jeg har hørt på politiske debatter her at det som sf og
er et rejsehold altså vi får jo
kommunerne om hvad de skal gøre
at det griber lidt om sig der er gået inflation i rejsehold
bedre at overlade tingene til den enkelte kommune og hvis kommunerne gerne vil have hjælp hvis de ikke selv kan finde ud af det så findes der jo private konsulentfirmaer der kan hjælpe dem
rejsehold til betalt af det offentlige det kan man klare ved at kommunen
godt at få samlet viden og initiativer det er helt fint
vi skal støtte miljøteknologi det er jeg helt enig i men nu er det sådan at herre flemming møller mortensen kan kigge i finansloven
er afsat halvfems million kroner til at udvikle og teste nye miljøteknologier som blandt andet har med det her at gøre
i min ordførertale at der faktisk findes sådan nogle videncentre der er dansk byplanlaboratorium
institutioner er der til at hjælpe kommunerne men det der er problemet synes jeg i i den måde vi debatterer på her er
kan de gode ideer ideer altid kun komme fra folketinget fordi man skal
udgangspunkt i en centralisering i at det er os herinde der ved bedst og jeg har lidt svært ved at forstå hvad problemet er med at at styrke dansk erhvervsliv
et eller andet venligt til fru ida auken det plejer
set også at det er venligt at tage det her seriøst og diskutere det seriøst og kommentere det ud fra
når fru ida auken siger at at det her
det er en vigtig sag at drøfte og jeg kan godt forstå de organisationer som fru ida auken har talt med er glade for at vi drøfter det her men man kan da ikke fortænke mig i at reagere når der i beslutningsforslaget
man pålægger regeringen at udarbejde en national politik for bæredygtig udvikling at stille krav til kommunerne om at fokusere på bæredygtig byudvikling
at tage den tale med rundt i landet når de er ude til møder med dansk landbrug fordi det jo er en helt anden tale end den der normalt falder når socialdemokrater og
snakke landbrug så er det jo noget med vi vil gerne gøre noget for jer vi skal nok sikre at det bliver godt hvis vi engang
i regering jeg vil godt give et eksempel som jeg selv har oplevet for ganske kort tid siden i
i aalborg hvor der var otte hundrede landmænd
ni tusind t kvælstof i to tusind og femten herre flemming møller mortensen fra socialdemokratiet var til stede og sagde at
reducere med
finde ud af hvad det er man egentlig vil i den her sag
t møller mortensen har sagt nittentusind
socialdemokratiet vil vil man reducere med tredivetusind
talerstolen i forhold til det som socialdemokratiet siger ude omkring i landet men det er jo ikke noget der er særlig usædvanligt nu får vi bare bekræftet igen
men når det så er sagt
hele den røde blok for at have rejst den her forespørgselsdebat
plan som regeringen har lagt for vand og naturområdet fortjener en større opmærksomhed og større fokus
befolkningen så befolkningen kan se
fru mette gjerskov prøvede at skitsere heroppe fra talerstolen
set det her overhovedet tror fru mette gjerskov over en dørtærskel med det hun siger
har set indholdet af vandplanerne vil vide at der ikke på nogen måde er hold i mange af de ting som fru mette gjerskov sagde her fra talerstolen det synes jeg skal stå helt klart
det er vigtigt at understrege at
skal bruge den slags ord som fru mette gjerskov bruger her fra talerstolen det har jeg ikke behov for
er skitseret af miljøministeren men jeg skal gentage nogle af tingene
en miljømæssig bearbejdning af syv tusind tre hundrede
kvælstof det skal ske med ni tusind
med de redskaber som er skitseret men hvis der kommer nogle andre redskaber
er de hjertelig velkommen og kan komme ind i billedet vi skal reducere med
er allerede reduceret med seks tusind
det betyder jo at alle de mennesker og organisationer som har nogle ting de gerne vil komme med
er hjertelig velkommen og endda meget hjertelig velkommen til at komme med
vi får nogle samlede miljøplaner det er jo ikke et arbejde der bare er kastet på bordet
tre fire måneder nej der er et langt og grundigt forarbejde hvor man har fundet ud af hvilket grundlag man
som bedømmelse
god kvalitet af vores vandløb søer og fjorde
de tidligere amters målsætninger
til eu som så har gjort det man kalder
tallene og sendt dem tilbage så det er et grundigt forarbejde derfor
at det er ganske unfair og ikke særlig seriøst at diskutere de her planer på den måde som fru mette gjerskov gør der er nedsat en række udvalg et kvælstofudvalg som skal se på hvad der skal ske med de titusind
der skal kigge på om ålegræs nu også er det redskab man skal bruge i forbindelse
at tallene har det rigtige fundament derfor skal vi også kigge
er sat i gang og jeg synes at
på regeringen skulle
noget konstruktivt samarbejde
et forslag til vedtagelse som jeg skal læse op jeg skal i øvrigt sige at
jeg ikke blot sagt på vegne af venstre men også
være til stede
et godt vandmiljø og som ligger i den ambitiøse ende sammenlignet med de andre eu lande vil leve op til forpligtelserne
i eus vandramme og natura to tusind
det fordi jeg dækker venstres folketingsgruppes synspunkter og det skal der slet ikke være tvivl om er tilfældet
placeret havde jeg nær sagt i et
kvælstofudvalg som skal finde ud af hvordan
det udvalg er færdig med arbejdet i løbet af to tusind og elleve og så kender man svaret på hvad der skal ske med de sidste titusind
mener jeg klart har sagt at der skal reduceres med ni tusind
frem til to tusind og femten derudover er der nedsat et udvalg
men det kan være at herre per clausen ikke fik det hele med at man skal kigge på baseline man skal se på udgangspunktet man skal se på hvor meget
vil blive reduceret i forbindelse med alle de ting tiltag
taget på nuværende tidspunkt og så finder man ud af
tilbage som skal reduceres for at opnå det resultat man gerne vil
skal de planer jo også dække og det er derfor jeg mener de er ambitiøse
nævner siger jo at det der er vigtigt er at vi får gjort de her ting seriøst og grundigt
det kan godt være at der i eu er lavet nogle tidsrammer dem synes jeg også
skal overholde men jeg synes i lige så høj grad at man skal sikre at det
det er derfor vi faktisk har arbejdet så seriøst med det
svært for herre steen gade at forstå at det tager tid at arbejde seriøst
bagland mere end noget andet jeg sagde at vi ville lave de her planer til gavn for naturen og miljøet og i øvrigt sikre at vi fik et konkurrencedygtigt
steen gade men jeg kan se at han
og kigger lidt ned i gulvet og skammer sig lidt
mener jeg at herre steen gade jo må være enig i at det er vigtigt at vi får
de beregninger der er lavet på det her område
klarlagt at der ikke er nogen problemer med
det udvalg der er nedsat som skal kigge på
godt sætte det som målsætning men hvis man i de beregninger finder ud af at tallet kan være noget andet det kunne i realiteten
de pesticidafgifter altså en differentieret afgiftsramme for pesticiderne
de pesticider som som er mindre skadelige hvis man kan tale om det
den den ændrede måde man skal opgøre pesticidforbruget på nemlig i modsætning til tidligere hvor
et behandlingshyppighedsindeks
hvordan den enkelte pesticidgruppe påvirker naturen og miljøet det er vigtigt i stedet for det må jeg sige lidt formålsløse behandlingshyppighedsindeks som jo ikke beskrev noget om farligheden og påvirkningen
at pesticidafgiftens ændring
at venstres gruppe og det må så også gælde regeringen
dansk landbrug jeg mener at de her vand og naturplaner i meget høj grad
indsatser på miljø og naturområdet som også har nogle konsekvenser for dansk landbrug
er da klart at kommer man og tager folks
deres brug af jorden skal de selvfølgelig have kompensation det
er det ikke korrekt når herre morten østergaard siger
som siger at de der vand og naturplaner jeg har endda selv hørt det ved en række møder er meget meget skrappe og
der arbejder seriøst med tingene og når man arbejder seriøst med tingene kan det godt komme til at tage noget tid men jeg vil også sige at jeg synes det er
vi ikke er nået ret langt altså
kaste en masse tal på bordet her men enhver der bare
det går jeg ud fra fru mette gjerskov har ved at landbruget
har reduceret kvælstofudledningen meget meget voldsomt
fosforudledningen er droppet ned og der er lavet en lang række andre tiltag som har betydet at naturen og miljøet har fået det bedre
derfor vil jeg sige at det det drejer sig om
de allerbedste
må man også tage udgangspunkt i at der kan ske nogle ændringer i de forudsætninger man har lagt for ellers nedsatte man ikke sådan et udvalg
i øjeblikket står er at der at der er en forskel på det som blandt andet landbruget har beregnet
være mærkeligt hvis man lige ramte de der titusind
at det udvalg når frem til at det rigtige tal er et andet end de titusind
mærkeligt skruet sammen oven i hovedet
det blev mindre ellers
til et punkt der hed reduktion af kvælstof
hørt fru mette gjerskov krybe til korset her og erkende at tingene har udviklet sig på to måneder
og nu går socialdemokratiet ind for kun at reducere med nittentusind
det man forhandlede
grøn vækst så kunne det være at vi kunne have
bare spørge sf og herre steen gade
har vi det jo ikke i venstre når vi siger et tal
gerne arbejde videre ud fra det for det
hvor meget det var under de forhandlinger men det er i hvert fald ikke mere end to måneder siden fru mette gjerskov som jo er tæt samarbejdspartner med socialistisk folkeparti sagde at
på to måneder hvor man er gået fra at ville reducere og ramme landbruget med
ikke lige lade sig gøre fordi tiderne er skiftet og tiden er gået og
har gjort noget men hvad er det der er sket
stemme for det her vedtagelse hvor
lokalt ved hjælp af lokale kvoter og naturtiltag og lokalt samarbejde i stedet for omsættelige kvoter og at regulere større husdyrbrug som industri med faste udlederkrav og placering i områder for større husdyrbrug
føler at det radikale venstre lever fuldstændig op til det forlig vi har idet der jo netop i det forlig er skitseret en måde at reducere på som man skal leve op til
at de lever op til alle forlig det gør venstre
henviser til kommer ganske snart til anden behandling så også dér lever vi op til det
der er indgået
noget af grøn vækst som havde relation til det her
vi har jo på et tidligere tidspunkt besluttet at
med en række
den beslutning har vi taget for nogle måneder siden
sig at der i forbindelse med en række støjmålinger var sket nogle fejl
sådan måde at man sikrede at man ikke overskred støjgrænserne alle steder det er så den fejl der nu er blevet rettet i det lovforslag som ligger her det viste sig at
sammenholdt med de vindmøller der
det som er lovligt og det betyder
for at få støjen ned på et niveau så
nedtage altså ekspropriere tre
ved frøstruplejren og to møller
det betyder så at
som det her lovforslag i bund og grund
noget med placeringen at gøre det har noget at gøre med at man skal overholde reglerne for hvor meget støj der må være og det klarer man jo så i det her lovforslag ved at fjerne tre vindmøller
lovgivningen og det er vel det det drejer sig om i den her sammenhæng det har ikke noget med placeringen at
det kan herre per clausen så sætte spørgsmålstegn ved men at sige at der ikke blev lavet et grundigt
at få rettet den fejl der opstod
det er den fejl vi retter op på nu så det har intet at gøre med at der ikke er lavet et grundigt forarbejde
en ærlig sag men at sige at der ikke er blevet lavet et grundigt forarbejde er forkert
indholdet af flere forskellige alternative placeringer
hvilke andre steder end ved østerild
fra forhandlingerne så
johs poulsen siger at der ikke er lavet et grundigt forarbejde jeg må sige
johs poulsen under forhandlingerne ligesom at få truffet en beslutning
stiller et spørgsmål og så svarer på det selv
arbejder seriøst med de her ting og derfor
lave en vurdering af det det er det vi har gjort og der må jeg selvfølgelig tro på
indtil indtil andet er bevist
set mit udgangspunkt som ordfører og som ordfører for et regeringsparti at jeg læner mig op ad det svar jeg får fra ministeriet og fra ministeren
diskussioner og
så så de ting er på plads men det er da rigtigt
tage positivt imod
så vi kan drøfte de her ting med ministeren og eventuelt
det indarbejdet eller i hvert fald taget initiativ til at få gjort det på en anden måde end
som et positivt indspark til at få gjort noget også på det her område
i lovgivningen det kan jo ske og det er sket i det her tilfælde
med den tanke in mente og med det spørgsmål som herre jørn dohrmann stiller er det jo klart at
når til tredje behandling lige skal vende det i ministeriet igen og spørge dem endnu en gang er i nu sikre på at det her er helt på plads
for at der skulle ske noget noget nyt på det her område
at gøre med placeringen den har noget at gøre med støjniveauet støjgrænserne og det er det der
når herre simon emil ammitzbøll siger
endte forudsætningerne med at betyde at der var fejl i lovgivningen så er det vel klart nok
mener at det er meget uheldigt at man er nødt til at ekspropriere
den grundige analyse og de vurderinger der har været før det her
den situation
overhovedet ikke noget med placeringen af testcenteret
hvor et flertal i folketinget mente
så jeg synes at herre simon emil ammitzbøll ligesom andre ordførere blander nogle ting sammen som ikke har
klart dokumenterer hvor langt
har danmark allerede indlagt
nogle af de ting vi allerede har lavet
begrænset brugen af plantebeskyttelsesmidler
uddannelse i det som
skal være regler for vaskepladser altså de pladser som bruges når man har sprøjtet til at gøre tingene rent
og så skal der være nogle regler for hvordan man håndterer og opbevarer plantebeskyttelsesmidler
for brugen
bruge og den måde man behandler plantebeskyttelsesmidlerne på
men det bliver nu skrevet
mange år også sat nogle nogle mål for hvor meget landbruget må bruge af pesticider og hvor mange gange man må sprøjte
de mål der tidligere har været sat og som nu er ved at blive afløst
hvordan man egentlig påvirkede naturen og miljøet når man brugte de her plantebeskyttelsesmidler der har kun været et politisk mål for
her i folketinget ville tillade landmændene at sprøjte og
men det sagde jo ikke noget om hvor meget det påvirkede naturen
sådan måde og det bliver det stadig
man blander alle pesticiderne sammen og dividerer det og så får man et tal det siger jo sådan set ikke så meget om
pesticider der er de værste syndere og hvilke
naturen derfor har vi lavet systemet om
at vi får noget der hedder et belastningsindeks og det beskriver helt klart
til det vil der komme en afgiftsændring
at de mest belastende plantebeskyttelsesmidler vil blive dyrest og dem der er mindre belastende vil blive billigere se det er en fornuftig miljøpolitik
fordi der har været alle mulige politiske fordomme
meget bedre vilkår og nogle mere seriøse ting at behandle på det her område derfor
støtter venstre forslaget
er at det er bedre at få et belastningsindeks fordi så kan man få en forklaring på og en beskrivelse af hvordan pesticiderne påvirker miljøet
eller andet politisk tal og sige at
siger ikke noget det der siger noget er at finde ud af hvilke
pesticider man bruger
og så har det selvfølgelig betydning hvor meget man bruger og hvor ofte man sprøjter
efter at vi har haft en diskussion med herre per clausen
lykkedes mig at få forklaret herre per clausen hvad det hele står for det er også lykkedes mig