syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
vil regeringen selvfølgelig lægge op til at indsatsen naturligvis
evalueres måles samt udvikles hele tiden dette vil typisk kunne gøres i forbindelse med regeringens årlige nordiske redegørelse til folketinget
skal sættes i centrum og der skal tages fat
om de konkrete eksisterende problemer inden for det nordiske samarbejde indsatsen mod grænsehindringer er et vigtigt værktøj i den sammenhæng
samarbejde som sådan at fokus og fremdrift fastholdes så
kommer konkrete resultater til gavn for netop de nordiske borgere på den måde styrker man norden og samtidig
fantastiske samarbejde der har været jeg synes som jeg også
de førnævnte grænsehindringer og jeg tror på at det kan lade sig gøre
også glad for at konstatere at der er bred enighed om det fælles mål
det er selvfølgelig også på tide som
meget rigtigt sagde at vi alle sammen kommer i arbejdstøjet og starter det konkrete arbejde jeg synes også vi har et rigtig godt udgangspunkt i regeringens
udgøre en nyttig ramme for det videre arbejde vi nu skal i gang med
tage skridt til at invitere delegationen eller udvalgte medlemmer af delegationen det er ikke helt klarlagt endnu inden sommerferien
forpligtende aftale om at fjerne flest muligt hindringer
at videreudvikle det nordiske samarbejde der understøtter det betydelige potentiale
at det er historisk men men også at vi
ministerniveau og sætter
på dagsordenen og det er
er det fuldstændig korrekt så tusind tak for
nu har jeg tilfældigvis et møde med vækst og erhvervsministeren her senere i dag og allerede der vil jeg tage det op
jeg også sikker på at ligesom med justitsministeren
også få kigget på det og så har vi jo et møde som jeg
skrevet med mine nordiske kollegaer blandt andet
jeg vil gerne tage en snak med statsministeren om
det som vi rent faktisk har talt om i dag det ene udelukker ikke det andet
jeg vil gerne skrive men men det som virkelig vil rykke
haarder sagde faktisk også til mig
vi jo er fælles om det her og det tror jeg er en meget meget væsentlig forskel det
og det andet er at de forhandlinger vi
i løsningen af de her grænseudfordringer
nok også opfordre til at skrive breve så
at sætte gang i det arbejde og igen det ene udelukker ikke det andet jeg synes
fantastisk at vi angriber det fra mange forskellige niveauer også også fra samarbejdsministrenes side
jeg er ikke et sekund i tvivl om at
ved kongelig resolution hvis en kirke skal lukkes helt
forudsætter det altså at ministeren godkender det og sender en indstilling til dronningen
lukkes i løbet af de sidste fyrre år er der kun lukket fire kirker
i alle tilfælde sket efter ønske fra menighedsrådet og med opbakning fra biskoppen det pågældende sted en beslutning om
at lukke en kirke bør træffes på grundlag af en samlet vurdering af de befolkningsmæssige kirkelige og økonomiske
menighedsråd provstiudvalg og biskop
lukning af kirker tyder på at det vil være godt
regelsæt omkring den proces men
som et resultat af det udvalgsarbejde som vi skal sætte i gang
håber at ordføreren vil være med
skal have ansvaret men
arbejde omkring styrelsesloven og
at det er mig der står bag de kirkelukninger
det er ikke noget jeg har
har taget den beslutning efter meget meget lang tids arbejde jeg tror at
at sætte sig ned og beslutte at der skal lukkes seksten kirker
jeg har sagt masser af gange at hvis der skal tages beslutninger om at tage kirker
det noget der skal ske ude i det kirkelige landskab jeg har også sagt og det vælger ordføreren simpelt hen
i danmark hvor befolkningsgrundlaget svinder ind
lukke kirkerne
lejlighedskirker kan man få liv i kirkerne igen kan man tænke alternativt og så fremdeles selvfølgelig
er også et ressourcespørgsmål som man også
jeg har også sagt rigtig rigtig mange gange
fordi man piller lidt
der bestemmer om der er kirker der skal lukkes
ude i det kirkelige landskab
bare gerne invitere ordføreren med til det arbejde for så kunne vi
jeg muligt at
det er jo ikke mig der bestemmer hvad stiftsrådet skal gøre
nogle beslutninger de selv har taget lad mig vende det om kan ordføreren dokumentere
på grund af mig at stiftsrådene har taget de
biskopperne omkring vielse af par af samme køn som ordføreren
en af konklusionerne ved mødet var at biskopperne var indstillet på at indgå i det videre arbejde med udarbejdelse af ritualer biskopperne tilkendegav ved mødet at deres arbejde med ritualer
afsluttet så ritualerne kan være til brug når folketinget har afsluttet sit arbejde med lovgivningen to biskopper har tilkendegivet at de ikke ønsker at deltage i arbejdet med udformningen af ritualerne derfor står der også i punkt tre
i bemærkningerne til lovforslag l en hundrede og fem at hovedparten af biskopperne har tilkendegivet at de vil indgå i arbejdet med at udarbejde ritualerne
der står også at jeg samtidig med fremsættelsen af lovforslaget har anmodet biskopperne om at udarbejde et nyt vielsesritual
jeg på baggrund af det arbejde vil indstille at ritualerne autoriseres ved kongelig resolution
derfor ikke grund til at tro andet end at ritualerne vil være klar når lovgivningen træder i kraft med andre ord
ordføreren når ordføreren åbenbart ved mange ting som jeg ikke ved
stiftsrådet og så videre jeg
det famøse møde som vi havde den ottende december med hensyn til l en hundrede og seks
synes at fremgangsmåden har været en smule turbulent man skal være blind eller døv hvis man synes andet men jeg synes ærlig talt også at ordføreren har været med til at bidrage
med underlige beskyldninger som vi lige har hørt før
særlig meget af det her
det handler om jeg kunne finde på rigtig mange andre måder at lave
det er en udmøntning af regeringsgrundlaget og jeg ved
et mindretal af danskerne
en hundrede største virksomheder til at sætte måltal måltal for det underrepræsenterede køn det vil reelt sige
angive måltal og redegøre for status
af deres måltal herunder for hvorfor de i givet fald ikke har nået
hvordan man besætter ledelsesposter og hvad
kræves dermed skabes der et godt grundlag for at den samlede talentmasse hos både kvinder og mænd
selvfølgelig også udnyttes bedst muligt
skal de statslige virksomheder uanset størrelse opstille måltal og udarbejde en politik for at få flere kvinder i ledelse til spørgsmålet om hvilke konkrete effekter jeg forventer af modellen
fra år til år det afgørende er at vi kommer til at se en stigning i antallet af kvinder i bestyrelser og ikke om virksomhederne skal sætte måltal
så forventer vi selvfølgelig at virksomhederne vil sætte ambitiøse mål
derfor vil regeringen også løbende følge op på om udviklingen går i den rigtige
så er der selvfølgelig det eksempel som ordføreren kommer med og som
og måske også i tiden
virksomhederne hvis der er en virksomhed som vil sætte et måltal på
skal jeg ikke gå ind og blande mig i om det er godt eller dårligt eller
i og med at man også er forpligtet til at
som har interesser i den virksomhed selvfølgelig enten vil sige
at det der er rigtig ambitiøst det er rigtig godt
og så vil man påpege det og det er jo det
komme med et konkret svar om hvilken model
arbejdede på at finde en model og jeg synes at det er vigtigt at man i respekt for den proces også respekterer
vi havde en fornemmelse af det
vi skal komme med et svar den otteogtyvende maj
helt klart vil forfølge den linje som også ligger i den danske model det er helt sikkert det er også derfor
vi sagtens kan mødes omkring nogle af de svar som der skal gives
andre kvoter det er simpelt hen et ganske almindeligt skema som handler om
de erfaringer man kan gøre sig og de anbefalinger man har om flere kvinder i bestyrelser det er også det
optaget af kvoter uanset om vi snakker om
almindeligt om flere kvinder i bestyrelser bliver kvotesnakken taget op vel vidende
vi har fundet noget som er meget bedre end kvoter og det synes jeg man skal fokusere på så kvotesnakken
et fantastisk redskab
jeg håber virkelig at
for de andre lande i
med hensyn til at
baggrund ønsker forslagsstillerne
at gøre op med den skævvridning af den lige konkurrence mellem kønnene
nok fordi vi reelt er uenige om hvad lige muligheder egentlig er det er regeringens holdning at hvis man vil skabe lige muligheder
nogle gange brug for et kærligt skub en hjælpende hånd der sikrer at mulighederne rent faktisk er
dette kærlige skub er faktisk reguleret ikke bare i dansk lov men også i eu lovgivningen
kort ridse de rammer for ligebehandling op som eu retten stiller op ligebehandlingsprincippet og forbud mod forskelsbehandling er forankret i eu direktivet
direktivet har til formål at sikre lige muligheder for og ligebehandling af kvinder og mænd i forbindelse med beskæftigelse og erhverv med det formål at opnå
er der i direktivets artikel tre
en såkaldt positiv foranstaltning også i lissabontraktatens artikel en hundrede og syv og halvtreds stykke fire slås det fast at princippet om ligebehandling ikke er til hinder for at medlemslandene opretholder eller vedtager positive særforanstaltninger
det er på eu traktatens sprog formuleret som og jeg læser op foranstaltninger
en mulighed som vi også har i danmark målet er i praksis at sikre fuld ligestilling mellem mænd og kvinder på arbejdspladsen direktivets muligheder
er omsat i dansk lov gennem ligebehandlingsloven under beskæftigelsesministeren hvis vi ser på den danske lovgivning
ligebehandlingslovens § to at enhver arbejdsgiver skal behandle mænd og kvinder lige ved ansættelser forflyttelser
§ tretten stykke to giver imidlertid mulighed for at fravige princippet om ligebehandling
fremme lige muligheder for kvinder og mænd navnlig ved at afhjælpe de faktiske uligheder som påvirker adgangen til beskæftigelse uddannelse med videre muligheden for undtagelser gælder
både for den private og for den offentlige sektor jeg synes at det er vigtigt at slå fast at
til mandlige og kvindelige ansøgere derudover gælder der jo for de offentlige myndigheder jævnfør ligebehandlingslovens § en a at disse har en særlig forpligtelse til aktivt at tage hensyn til målsætningen om
ligestilling i al planlægning og forvaltning inden for ligebehandlingslovens område
fra adgang til at opnå dispensation fra ligebehandlingsloven
om de dispensationer der er givet på universitetsområdet
men ønsker åbenbart at bevare private arbejdsgivers adgang til at opnå dispensation fra ligebehandlingsloven altså en positiv særbehandling af private institutioner beslutningsforslagets bemærkninger går meget konkret på det urimelige i
mænd og kvinder eller som det er formuleret i beslutningsforslaget mænd bør ikke diskrimineres ved at give kvinderne positiv særbehandling men det er åbenbart kun urimeligt hvis det er offentlige arbejdsgivere der på den måde
søger at øge mangfoldigheden og den lige
både fornuftigt og nødvendigt redskab jeg kan nævne at man også internationalt er
positiv over for særforanstaltninger som et anerkendt redskab i arbejdet med at fremme ligestilling det diskuteres ofte fra sag til sag hvorvidt man skal benytte dette redskab i ligestillingsarbejdet lad mig også
afslutningsvis vende tilbage til liberal alliances opbakning til lige muligheder hvis vi i danmark ønsker at bringe alle talenter i vores samfund i spil og hvis vi ønsker at begge køn på sigt bliver mere ligeligt repræsenteret i alle dele af samfundslivet og dermed får lige muligheder for
vurdering at vi vil skyde os selv i foden hvis vi forbyder muligheden for at iværksætte tiltag der kan medvirke til at styrke det underrepræsenterede køns position på arbejdsmarkedet regeringen kan derfor ikke støtte liberal alliances forslag om en ophævelse af offentlige institutioners dispensation
forslagets indhold og min undren over at man kun vil forholde sig til det offentlige
det private det forholder man sig slet ikke til det her handler om
brug for at give et kærligt skub vi skal
i yderste konsekvens det ved
undrer mig over at forslaget kun forholder sig til det offentlige og ikke det private da man vil ophæve dispensationsordningen
har justitsministeren givet dispensation til at kriminalforsorgen med henblik på varetagelse af visitationsopgaver kan tage
socialministeren har tidligere også givet dispensation til at der kunne annonceres efter kvindeligt personale til krisecentre og annonceres
efter mandligt personale til en sikret afdeling så jeg synes et eller andet sted
det at man har den her dispensationsmulighed
jeg har stor stor tillid til at hvis man
efter at man har indført
har det rykket sig på københavns universitet
en faglig begrundelse for at man gør det
har jeg selvfølgelig også tillid til at man gør universitetets side men lad mig bare kort sige at
fremgik det at fra to tusind og syv til
var andelen af kvindelige forskere på universitetet steget ganske svagt fra syv og tyve til ni og tyve procent andelen af kvinder blandt adjunkterne
var steget fra tretten til seksten procent seksten procent er jo mildest talt ikke imponerende
jo jeg kender godt argumenterne fra både liberal alliance og dansk folkeparti at der sikkert er nogle som ikke vil fair nok men seksten
jeg tror på at kvinderne er der
dispensation så sker der lige pludselig
masser af årsager til det det kan være at der er nogle stillinger der ikke bliver slået op og det kan være som jeg også har hørt
nogle der siger jo men vi vi vælger jo bare ud fra hvad der er god forskning men der skal man huske at
en usynlig plet som man er nødsaget til at være opmærksom på god forskning er noget som
har været domineret af mænd igennem rigtig rigtig mange år så jo jeg synes der er rigtig god fornuft i
den her dispensationsordning fordi det virker
en hundrede og seks hænger tæt sammen
jeg sige tusind tak for det det har været vældig fornøjeligt og
flertal i folketinget der støtter regeringens ønske om at homoseksuelle får mulighed for både at indgå ægteskab i kirken og at
at lovgivningen er tvang over for folkekirken det har jeg rigtig rigtig svært ved at se lovforslag
præcis et udtryk for det modsatte lovforslaget betyder betyder netop at præster i folkekirken kan undlade at medvirke
vielser af par af samme køn den enkelte folkekirkepræst bliver således fuldstændig frit stillet med hensyn til sin medvirken og det er er vel at mærke med en lovfæstet ret for præsten det kan ikke blive mere frit andre har også ment
ægteskabslovgivningen der giver mulighed for at par af samme køn kan blive viet til ægteskab af en præst i folkekirken er i strid med folkekirkens bekendelsesgrundlag det mener jeg
fremgår også meget tydeligt af bemærkningerne til lovforslaget det fremgår også tydeligt af det notat som københavns biskop udarbejdede i forbindelse med samrådet i kirkeudvalget den treogtyvende februar to tusind og tolv
begrebet og betegnelsen ægteskab betegnelsen ægteskab er ikke en særlig eller teologisk betegnelse det er folketinget der bestemmer indholdet af ægteskabslovgivningen
par som bliver borgerligt viet indgår jo rent faktisk også et ægteskab det sagde
fru mette bock jo også så det er folketinget der bestemmer over ægteskabslovgivningen det er ikke noget som
hundrede og fem er fuldstændig på linje med den
det samråd jeg netop har har nævnt og her skriver han
vi i vores teologiske tradition lever med en høj bevidsthed om at et bekendelsesskrift har en historisk karakter hvilket medfører at fortolkningen af bekendelsesskriftet fordrer såvel en afklaring af nutidens problemstilling
en viden om reformationstidens situation
i bemærkningerne at matzen og timm har været inde på fuldstændig det samme og vi følger
de også har i andre nordiske lande blandt andet i island og
sverige og i norge har man også
have fået de ritualer som
afleverer dem på mandag afslutningsvis vil jeg gerne gentage hvad jeg i min indledning sagde især om
en hundrede og fem den enkelte folkekirkepræst bliver fuldstændig frit stillet med hensyn til sin medvirken ved vielser af par af samme køn og det er vel at mærke en lovfæstet ret for præsten og samtidig det er derfor det er så fantastisk
på det her spørgsmål og det viser sig gang på gang at der er et rigtig rigtig stort flertal i
vielser af par af samme køn og jeg synes et eller andet sted specielt når
fra dansk folkeparti der gentagne gange
tina nedergaard sagde det så smukt i går
har det livssyn at kan man imødekomme nogle uden at
det er lige præcis det det her forslag går ud på
er det sådan at
tilbagemeldinger som vi har fået
har vi samlet ét sted så husker
herre langballe vel nok det samråd vi havde
om forslaget var i strid med bekendelsesskrifterne var jeg nødsaget til at få et notat fra københavns biskop
biskop og ikke biskoppen et andet sted
der råder kirkeministeren
ordføreren så men herinde er vi politikere og for ikke at gå ind i en teologisk diskussion
bad jeg netop i respekt for teologien københavns biskop som råder kirkeministeren om råd i den her sag
på ingen måde lyst til men jeg vil prøve at læse noget op omkring den
usikkerhed som ordføreren nævner
biskopperne og ritualet som i øvrigt ifølge medierne ligger
mødtes jeg med de biskopper som kunne være til stede
der satte vi os ned omkring et bord og drøftede det her vi
drøftede det virkelig godt igennem og der blev vi enige om følgende og nu læser jeg op hvis ikke man kan følge
hjemmeside drøftelserne
ritualerne er også med til at ramme folkekirken ind og det at skulle splitte folkekirken ved at man rundtomkring selv kan bestemme hvad man har lyst til
så jo der ligger en forskel men
er meget mere liberalt og meget mere frit på alle mulige leder
frisind netop er udtryk for respekt netop er udtryk for kirkens indre anliggender netop er udtryk for
hen bare sige nej tak og overlade det til en anden for mig er det frihed
efterspørgslen efter køb af seksuelle ydelser fra handlede i prostitution hvis vi vil
som det også fremgår af perspektiv og handlingsplanen
for det tredje lægges der vægt på at
sammenhængende og effektive tilbud til dem der gerne vil ud af prostitution netop effektive exitstrategier for de prostituerede er for mig at
prostitution er et alvorligt socialt problem
skadelige konsekvenser for den enkelte og derfor skal vi
hjælpe de kvinder og mænd der er i prostitution på den bedst tænkelige måde sfis
viser at helt op mod fire og halvfems procent af de gadeprostituerede rent faktisk overvejer at stoppe i prostitution og tre og tredive til fem
godt ved at have nogle effektive exitmuligheder jeg er
jeg også tidligere har sagt ikke sikker på at et generelt forbud mod købesex nødvendigvis er det rette
at tage i brug for at hjælpe de prostituerede bedst muligt derfor ser jeg også frem til at se hvad straffelovrådets
regeringen træffe beslutning om hvorvidt der skal indføres et generelt forbud mod køb af sex eller
problemer der er det der er mit udgangspunkt og det som er regeringens udgangspunkt er helt klart at
problemer og de udfordringer der er på det her område men fordi det er et så alvorligt område og
det bedst mulige oplyste grundlag
lige netop på det her område og kommer med deres anbefalinger snart jeg er ikke helt sikker på hvornår det er og så vil regeringen selvfølgelig tage stilling til
om menneskehandel og gøre opmærksom på
man for at koge det fuldstændig ned
et andet menneskes skæbne i sine hænder
det vi mener med at begrænse det og det er også
indgår det i perspektiv og handlingsplanen at regeringen vil sætte ind over for handel med mennesker
ud over at jeg kører rundt på scooter og gør
ske gennem en løbende holdningsbearbejdning af købere og
købere af seksuelle ydelser det fremgår også af perspektiv og handlingsplanen og i øvrigt også af regeringsgrundlaget at regeringen vil gennemføre en undersøgelse af muligheden for
regeringen fokus på at skabe et sammenhængende og effektivt tilbud til dem
ud af prostitution et effektivt tilbud til dem der gerne vil ud af prostitution er helt afgørende hvis vi skal gøre noget ved de sociale problemer
har talt om som er dominerende og som også er en del af prostitutionsmiljøet fru fatma øktem
forholde mig til en norsk rapport ved navn farlige forbindelser hvoraf det skulle fremgå at det norske forbud mod køb af sex har medført mere vold
som jeg har forstået det sammenligner rapporten en undersøgelse lavet før forbuddet trådte i kraft med en undersøgelse efter
jeg undlade at gå ind i rapportens konklusioner
resultater hæftede jeg mig allermest ved at der flere steder
selv medgivet i et interview på p en
kommer mere prostitution i det skjulte og at politiet ikke har mulighed for
hjælpe de prostituerede det er jo rigtig rigtig alvorligt og derfor sagde jeg også
at straffelovrådet rent faktisk tager den her rapport med ind i
en beslutning som havde været nem men det er den netop ikke der
erfaringer fra sverige som stritter i hver sin retning nogle siger at nogle tilstande
synes jeg modstridende oplysninger
skal en beslutning når vi skal hjælpe mennesker i nød for jeg synes virkelig at det
mennesker i nød
og konvertere dem til til danske erfaringer der
gøre noget ved det her område og det er også derfor at vi har skrevet
men vi har også skrevet ned og det er næsten den anden del af det
så vi kan tage en beslutning på
selvfølgelig gerne invitere venstre til de forhandlinger
skal sætte os ned omkring et bord
handler om at lytte til nogen som virkelig ved noget om det her og som tager rapporter
sagt en del gange så vi kan tage nogle beslutninger på det
at man kan komme hjem til en voldelig mand
også i de tidligere spørgsmål
når vi taler om den her sociale udfordring at et forbud nødvendigvis er vejen frem
er ikke sikkert og det er også det jeg har sagt tidligere men uagtet hvilken beslutning vi tager
nogle voldsomme sociale udfordringer som vi har talt om i rigtig mange år
holdt i erindring og indarbejdet i det kommende års redegørelse og de konkrete ideer der har været til de forskellige ministre på deres ressortområder vil
de konkrete ideer der har været på det nordiske område kan vi jo alt andet lige vende på vores møde inden
den her redegørelsesdebat markerer at
nordiske session
og at vi går en spændende tid i møde hvor de nordiske spørgsmål er på dagsordenen nordisk råds session
sessionen vil formentlig bære præg af at samarbejdet fylder rundt i år og kommer til at stå i visionernes tegn som den radikale ordfører også var inde på jeg ser meget frem til at deltage i nordisk råds session
mødet med nordisk råds danske delegation i slutningen af oktober
man kan sige at en redegørelsesdebat ikke er velegnet
en redegørelsesdebat jo plejer at være tilbageskuende
jeg vil imidlertid meget gerne tage hul på fremtidsdrøftelsen allerede i dag og pege på nogle af de områder som jeg personligt
selvfølgelig også fortsætte drøftelsen på delegationsmødet senere i oktober i det omfang
regeringens ambitionsniveau for det nordiske samarbejde er fortsat højt det er afgørende at samarbejdet har konkret indhold og skaber resultater til gavn for nordens borgere
på om det nordiske samarbejde er er på ret kurs eller om det kan gøres bedre
stille skarpt på områder hvor der er en klar nordisk nytte
også afgørende for det nordiske samarbejdes fremtid
selvfølgelig nok også komme ind på senere igen
følgende også redegøre for nogle af de prioriteter som jeg agter at forfølge som nordisk minister og som jeg håber vi kan samarbejde om kort fortalt
at min vision er er at der fortsat skal være et dynamisk
i en tid med knappe ressourcer skal enhver krone give nordisk merværdi det kræver at der konstant arbejdes med at fokusere og prioritere
nordisk ministerråds mange forskelligartede aktiviteter med vægt på hvad der skaber nordisk merværdi samtidig skal de aktiviteter som finder sted i nordisk regi koordineres med øvrige internationale bilaterale og nationale aktiviteter
jeg vil gerne støtte initiativer der fører til en nærmere vurdering af effektiviteten i regeringssamarbejdet det nordiske samarbejde skal
kontant og resultatorienteret
samtidig have historien med i bagagen som flere af ordførerne også har været inde på
grænsehindringer er der også mange der har været inde på og grænsehindringer
i norden skal reduceres og og helst helt bortfalde
temadebat og det gælder stadig væk nu gælder det om at gå i gang med arbejdet og nå frem til konkrete løsninger flere har været inde på
farten af de løsninger og der kan jeg sige at regeringen agter at fremlægge et forslag til politisk aftale
det bliver allerede så vidt jeg er orienteret i næste uge og det har selvfølgelig allerhøjeste
prioritet at få indgået en politisk aftale med folketingets
den første til at beklage at det har taget så lang tid
givet prioritet det nordiske samarbejde er i modsætning til
startet som et folkeligt samarbejde hvor blandt andet
foreningen norden har skabt et usædvanlig stærkt fundament for nordisk samarbejde og samhørighed jeg vil arbejde for at foreningen norden i højere grad inddrages når der drøftes politik i regi af samarbejdsministrene
rustet til de udfordringer vi står over for
det nordiske samarbejde selvfølgelig lever fungerer og har det rigtig godt men det kan sagtens blive bedre som vi også
i samarbejde med delegationen og når nu jeg
jeg selvfølgelig også gerne kvittere for det gode samarbejde der har været mellem mig og delegationen og
i enighed har kunnet drøfte os frem
hvad der har været talt om
er også en del der har været inde på spareforslaget heriblandt
og andre til det er der at sige at
nogen overraskelse for nogen den tidligere regering
det samme ønske og det har mine
der var opbakning til det men vi talte også om at det skulle gå hurtigt og
det skulle gå lige så hurtigt som når man slår kattekillinger ihjel det skulle gå rigtig hurtigt men jeg har åbenbart aldrig prøvet at slå kattekillinger ihjel
de andre nordiske lande selvfølgelig er nødsaget til at gå tilbage og de har ikke de samme procedurer som vi har
vi har været i dialog med hinanden og det er gået frem og tilbage men jeg kan
ligesom herre bertel haarder også har gjort i dag i
er ikke det kompromis som vi startede med og
var kritisk over for nemlig en besparelse for to tusind og tretten men derimod et
er ikke tale om en grønthøster og så videre
og seksten så kompromiset er landet og det er jeg selvfølgelig glad for
en del heriblandt
som har nævnt
varslet toldforhøjelser
jo selvfølgelig rigtig skuffede over at norge har
den linje danmark har rejst sagen i eu fordi det
den internationale økonomiske situation hvor det gælder om at undgå tidligere tiders negative
de nordiske lande står netop og det er det jeg mener med den nordiske ånd
for frihandel så det er helt klart i vores interesse at norge norge overvejer
for de nordiske studerende der optaget på en hel uddannelse i et andet nordisk land
seksogtyvetusind kroner og ikke toogtyvetusind
også inde på ja måske netop noget af det
få flertalsbeslutninger
ingen tvivl om at der har været noget smukt over
at bremse en udvikling så
de spørgsmål der blev stillet
fokus på de oprindelige folk
ombudsmand erhvervsuddannelser
hvis vi går den vej ikke overlapper
som vi selvfølgelig også
noget som jeg godt kunne tænke mig at tage op og og sætte endnu mere fokus på
menneskehandel er i mit univers et andet ord for slaveri og
synes det er en skamplet som vi skal sætte yderligere fokus på hvordan det skal ske
jeg ikke helt
måske får prisen en dag men det bliver
en børnebogspris synes jeg er rigtig fin
omkring børnelitteratur og i det hele taget
mulighederne er mangfoldige men det kræver selvfølgelig sætter os ned og kigger på det
helt klart noget af det som jeg vil bestræbe mig på men nu er det jo sådan at kigger ind i glaskuglen
blive ved med at være enige altså den enighed
det spørgsmål som herre finn sørensen har været fremme med en del gange
det og jeg kan notere mig at der har været
når vi taler om ligestilling det får nemlig netop følelserne
lovforslagenes hovedformål at implementere regeringens såkaldte danske model for flere kvinder i ledelse i de danske bestyrelser
det konkrete indhold i lovforslagene det ene handler om ændringer i blandt andet selskabsloven og årsregnskabsloven
erhvervs og vækstministeren allerede har været inde på
til forskel fra de private områder
fordeling i bestyrelserne forpligtelsen til at have en bestemt kønsfordeling i de statslige
som sådan ikke ny i forhold til de nuværende regler i ligestillingsloven det nye er at de statslige virksomheder og institutioner nu forpligtes
aktivt med at få flere kvinder i ledelse og bestyrelser i mit lovforslag ophæver vi desuden revisionsbestemmelsen vedrørende reglerne om den kønsmæssige sammensætning i offentlige råd nævn og udvalg erfaringerne
viser at ligestillingslovens skærpede regler om kønssammensætningen af offentlige udvalg med videre i praksis har virket efter hensigten uden at skabe problemer
bringes dansk ret i overensstemmelse med ny eu praksis
de største danske virksomheder
frem til en videre behandling af lovforslaget og håber at
halvdelen af den danske befolkning
fordi vi har stor respekt for ledelsesretten selv er med til at sætte et måltal
ikke den vej udviklingen går vi giver dem bare
hvorfor vi gør det og så fremdeles er jeg meget enig med fru johanne schmidt nielsen som siger
at fjerne barrierer så alle i det her samfund kan komme til der hvor vi har magtpositionerne det vil sige også i det øverste
og der har man fundet ud af det har regeringen i hvert fald og jeg ved vi er enige
er ved kvoter men ikke desto mindre
går for langsomt der sker ikke den
progression som vi egentlig ønsker og derfor
med det her nogle har kaldt det et påskeæg jeg kalder det
en rigtig rigtig fin løsning på et vanskeligt problem jeg er sikker på at det her vil være med til at rykke
også set i lyset af det ordføreren egentlig har sagt i løbet af dagen
venstre har taget en del standpunkter stort set alle dem man kunne
videreførelse af den tidligere regerings tanker og så hører vi at nej man har ikke set noget som helst men virkeligheden er jo
at den tidligere minister
det her den tredje maj forslaget kom jo netop i høring inden sommerferien
grammatisk korrekt komma men der var et komma og det han sagde var men han kunne ikke forestille sig
jeg kunne ikke forestille mig
ikke forestille mig at man på den måde skulle undervurdere
hjælpe dem vi fjerner de barrierer der kan være
er helt sikker på at det her vil skabe progression jeg synes netop at det her
opstilles der tre forskellige modeller for ansættelse af en ny provst afhængig af antallet af præstestillinger i det
besættelsen af en ledig provstestilling og udvidelsen af sammensætningen af
provstiudvalget fremover får fire otte lægmedlemmer mod tidligere fire
seks sidst men ikke mindst
provstivalget fra marts til oktober måned således at funktionsperioden fremover kan begynde den første november og ikke som hidtil
andre trossamfunds forhold
under social og integrationsministeren der for så vidt angår økonomisk
til at læse op fra ministerens område fordi det
social og integrationsministeren har besvaret en række spørgsmål om kontrol af
trossamfunds økonomi herunder spørgsmålet om udenlandske midler jeg kan henvise til besvarelse af udvalget for udlændinge og integrationspolitik almindelig del
indblik i ansøgernes økonomi idet der blandt andet skal fremlægges en kopi af det seneste årsregnskab inklusive resultatopgørelse og balance med hensyn til kontrol af den religiøse forkyndelse har social og integrationsministeren
og foretage vielse med borgerlig gyldighed efter
noget af afslutningen på svaret er følgende spørgsmålet om adgang til oplysninger om trossamfunds økonomi rejser en række principielle og juridiske spørgsmål der kræver grundigt
forarbejde forud for evt ny lovgivning en regulering af adgang til religiøse foreningers
igen og det hører jeg også
slog i den forbindelse fast at menighedsrådene og og provstiudvalgene handler som forvaltningsmyndigheder de er derfor underlagt den offentlige rets almindelige principper for beregning af gebyrer
af folkekirken i to tusind og ni konstaterede ministeriet imidlertid
takstfastsættelse blev i to tusind og ni pålagt
men fortsat i dialog med menighedsrådene hidtil skulle provstiudvalgene kun godkende taksterne ændringen hang sammen med at det også
provstiudvalgene der har ansvaret for fastsættelsen af ligningsbeløbet i provstiet kirkeskatten og indtægterne fra kirkegårdene er de to primære
indtægtskilder i provstiet på mange kirkegårde er taksterne således steget enten fordi det
foretaget en beregning eller fordi beregningen ikke har været korrekt udført
enkelte provstier har stadig mulighed for at yde tilskud
et folkekirkemedlem der erhverver sig et gravsted ja man kan faktisk se at det sågar
for folkekirkemedlemmer at erhverve sig et gravsted jeg finder det faktisk helt rimeligt at folkekirken
og jeg finder det også helt rimeligt at folkekirkemedlemmer kan få tilskud til erhvervelse af gravsteder hvis menighedsrådet
at vi er nået hertil fordi man ikke har ajourført
er en gave der lige kommer
stor cigarkasse og det gør vi alle sammen ligesom de fleste også gør
så bliver der delt penge ud det gør der også
og det bakker jeg et hundrede procent op om og det hører jeg at herre christian langballe også
håber ikke at det jeg hører er
ind og blande mig i menighedsrådenes
i visse situationer
forskrækket over det jeg har ud over det selvfølgelig stor tillid til hvad de gør ude i de forskellige menighedsråd og provstiudvalg og det hører jeg også at ordføreren har men den her sag handler altså
taksterne op for at dække et underskud i folkekirken lad mig når jeg alligevel står her slå fast at de to ting
af det udvalg som vi har nedsat
være naturligt at lade revisionen af loven indgå
derfor skal det her lovforslag
været med til at komme med høringssvar og dens tilgang har været
noget problem med det her modsat dansk folkeparti når det er sagt
det udvalg skal netop kigge på det vi taler om i dag og det er kun derfor vi rykker
kompetencerne om hvem der skulle
igen vil jeg bare sige at de to ting
med at vi ikke har respekt for menighedsrådene så glemmer ordføreren bare en ting
at ministeriet netop
er i gang med en evaluering
at høre de involverede parter så det er jo ikke sådan at vi ikke lytter
det vi også gør og som vi har gjort sammen
arbejdsro og det skal have lov til at kigge på de her ting og så rykker vi simpelt hen bare revisionsklausulen
og jeg vil derfor understrege at regeringen ikke finder at den konkrete sag rejser spørgsmål i forhold til grundlovsbestemmelsen om religionsfrihed spørgsmålet om
beboerdemokrati i den almene sektor hører til under min kollega ministeren for by bolig og landdistrikter landdistrikter
fulde ret til ved flertalsafgørelser at beslutte at der i år ikke skal indkøbes et juletræ til foreningen sådan er det jo med demokratiet hvad
eller ej men jeg vil også ligesom min kollega sende en klar opfordring til at afdelingsbestyrelsen genovervejer beslutningen for at tage hensyn til de beboere der ønsker et juletræ det er efter min mening en del af det at være med
i et demokrati at man selvfølgelig også tager hensyn til
samtidig blander det sammen med sharia er
de mennesker derude er åbenbart tilhængere af det beboerdemokrati der nu
også rigtig ked af det resultat der er kommet ud af det
ikke at gøre med hensyn til
har den jo følgende ordlyd borgerne har ret til at forene sig i samfund for at dyrke gud på den måde
stemmer med deres overbevisning dog at intet
med videre så hvis jeg skal svare helt konkret på
snakker om to forskellige ting
at man i den situation ikke har kunnet enes om at få
at jeg da ville ønske at man ville genoverveje sagen netop for at tage hensyn til det mindretal der er ude i i boligblokkene
netop kan få det juletræ
håb har jeg stadig og jeg også fuldstændig enig med min ministerkollega
som har sagt fuldstændig det samme som jeg sagde i min
til at genoverveje
med med boligselskaberne
og boligsektoren derude det er altså ikke folketinget
juletræ men spørger om noget andet og jeg svarer på det som ordføreren rent faktisk
til mindretallet derfor kan igen kun opfordre
for adskillige år siden altså før jeg blev minister grunden til at
brug for at understrege det er at sidste gang vi talte om det her i salen
københavnske folkekirker
lukningen af de seksten københavnske kirker men lad mig lige understrege en gang til at det er en proces som blev indledt adskillige år før jeg blev minister når det er sagt så er det sådan at udspillet fra stiftet
er i høring hos de berørte menighedsråd frem til januar to tusind og tretten og processen foregår således ved
grundige drøftelser der både inddrager menighedsråd provstiudvalg og biskop den aktuelle debat om lukning af kirker tyder på at det vil være godt at få
processen men det må i så fald komme som et resultat af udvalgsarbejdet omkring en
mere sammenhængende støttestruktur hvor man blandt andet skal se på stiftsrådets rolle og opgaver
vil jeg selvfølgelig ikke forgribe mig på med en firkantet melding om hvad
høre sidste gang vi talte om det her til trods for at den her proces blev
være ansvarlig for massakren på de københavnske folkekirker
lukningen af de seksten københavnske kirker helt ærligt det er altså
hvad man gør i københavn der siger man jo netop at det er afgørende at menighedsrådene
får god tid til at forholde sig til det
og netop have respekt for det græsrodsdemokrati som oppe i
nogle der har sagt at det skal ske på et andet niveau det kan godt være
har været med til at bestemme hvem der skal sidde i det udvalg og
der skal man netop kigge på det her at man lige pludselig
jo lige præcis det samme som jeg sagde før
respekt for det græsrodsdemokrati som netop kendetegner menighedsrådene så vi er jo fuldstændig enige
jeg har ikke sagt og jeg mener heller ikke at det skal være provstiudvalgene eller stiftsrådene eller hvem det nu kan være
menighedsrådene man er gået i dialog
den pressemeddelelse som jeg lige har læst op
er også andre eu lande der er det og jeg har da også bidt mærke i
i venstre der er flere markante politikere fra venstre der har tolket det forskelligt
helt klart at regeringen ikke er imod regulering på eu niveau når det gælder ligestilling
om hvorfor vi fortsætter
det her spor som både
at det kan vare rigtig lang tid flere år før direktivforslaget bliver vedtaget
behov for at fremme ligelig kønsfordeling i danske institutioners
lige nu vi har haft en masse tiltag i gang som har kørt på frivillig basis og det vi kan se og det
er gået alt alt for langsomt men noget af det som man kan
læse ud af direktivet og som er lidt mere tydeligt
end andet er at hvis vi skal have en mulighed for at falde ind under den undtagelsesbestemmelse som trods alt
og det betyder jo i al sin enkelhed at den danske model skal være indført før direktivet træder i kraft
tvivl om indholdet og det er også det der bliver beskrevet i grund og nærhedsnotatet
som jeg ved at fru fatma øktem har fået udleveret
alle vores kloge hoveder eller i hvert fald de fleste af dem til at undersøge det og det vil
jo vi er imod kvoter vi har ikke noget imod at eu regulerer på ligestillingsområdet det har vi sagt tidligere men dér hvor
fatma øktem tidligere har rost det
fra et § tyve spørgsmål som ordføreren tidligere har stillet
har jeg også kvitteret for den danske model i torsdags det glæder mig
er en ny linje man har valgt at lægge i hvert fald fra regeringspartiernes side det glæder mig også at man vælger at bygge videre på en del af den tidligere regerings
det de startede derfor undrer jeg mig over at man at man lige pludselig
lykke friis har skrevet i i børsen og jeg citerer igen som tidligere minister kan man naturligvis kun være tilfreds med at ens politik dybest set videreføres så
mener man at det her er godt eller også mener man
i børsnoterede selskaber det her handler jo også om
er en videreførelse af nogle af de tanker som
videreførelse af nogle af de tanker der er fra komitéen for god selskabsledelse
og så har vi fundet en mellemting mellem kvoter som vi ikke vil have og så
at gøre ingenting nemlig alt det frivillige
netop et columbusæg og jeg har stor tillid til at det her forslag vil rykke på den ubalance
i strid med nærhedsprincippet og
i grund og nærhedsnotatet og jeg vil bede fru pia adelsteen om at læse det en gang til
omkring direktivet som jeg også har sagt
det om kvoter eller ej lad mig sige det en gang til
regulering på eu niveau når det gælder ligestilling det sagde europaudvalget det siger jeg nu men det vi er imod er regulering via kvoter og derfor
arbejde for at direktivet tydeliggøres så der er ikke nogen tvivl om at det her ikke drejer sig
har været talt om mange ting der har været talt om at kalde de her
barrierer for mange ting er nogle der kalder det rip rap rup effekten og
og så videre jeg tror ikke på
er et udtryk for at mændene ikke vil have kvinder jeg tror det her er et udtryk for at der ikke er transparens når det handler om
får skrevet det ind i sin politik så der bliver skabt en bevidsthed omkring
at skabe progression det er ikke ensbetydende med at kvinderne ikke kan
det betyder ikke at mænd ikke vil kvinder det her betyder ikke at mænd ikke vil have kvinder ind men det kan godt betyde at der er nogle barrierer og det er lige præcis de barrierer som vi gerne vil være med til
er tilgangen at alle i det her samfund skal have mulighed for at komme op på de platforme og påvirke det samfund som de lever i
også glæde mig til det handler jo også om som vi alle sammen har været inde på
udvidet adgang til brug af folkekirkens
kirker for evangelisk lutherske frimenigheder og kristne trossamfund i øvrigt herunder migrantmenigheder samt
præst i en valgmenighed og i en sognemenighed samtidig
alle dele af samfundet transpersoner er kendetegnet ved at deres biologiske køn ikke stemmer overens med deres kønsidentitet en del af de personer gennemgår eller ønsker at gennemgå et kønsskifte
dem gør ikke regeringen anerkender at der er tale om en
meget sårbar gruppe fordi de ønsker at leve som et andet køn end det
nedsat en tværministeriel arbejdsgruppe som skal undersøge mulighederne for juridisk kønsskifte under krav om
sundhedsstyrelsen i gang med at styrke kvaliteten af behandlingstilbuddene til transpersoner og revidere vejledningen om kønsskifte det sker i dialog med interesseforeningerne
for transpersoner endelig har regeringen taget en
den eksisterende ligestillings og antidiskriminationslovgivning så det mener vi vi ikke der er grund til at ændre
og at danske menighedsråd skal sikre at pårørende til begravede personer på danske kirkegårde har adgang til de informationer som loven tilskriver
i gravstedet den eller de der har brugsretten bestemmer hvordan et gravsted skal indrettes nogle mennesker bryder sig af forskellige grunde ikke om det traditionelle gravsted med mindesmærker de foretrækker en anonym begravelse den anonyme
kender som de ukendtes krav en begravelse i et gravsted hvor ingen kan se hvem der er begravet eller hvor de er begravet er altså en eksisterende mulighed på danske kirkegårde
vedblive med at være oplysninger om hvem der er begravet og hvor de er begravet fremgår af kirkegårdens
de efterladte og i øvrigt også som
og forebygge er meget meget vanskeligt
fra undertegnede til islamiske
at muslimske homoseksuelle kan blive gift og dermed
trossamfund uden for folkekirken hører som spørgeren ved under under social og integrationsministeren
jeg er glad for at regeringen i foråret med ændringen af ægteskabsloven gjorde det muligt at homoseksuelle nu kan indgå ægteskab både på rådhuset og i de anerkendte godkendte trossamfund som ønsker at bruge
vel at mærke med et stort flertal her i folketinget
at sikre homoseksuelles rettigheder men egentlig også
rent faktisk en rigtig rigtig stor dag for det
spørgeren lave en kobling mellem det at homoseksuelle kan blive gift og
var der en livlig debat forud for vedtagelsen af de nye bestemmelser og jeg er derfor sikker på at blandt andet islamisk trossamfund kender
nu har de så fået den her mulighed ligesom andre trossamfund også har fået den og det er rigtig rigtig
en overraskelse for spørgeren at der selvfølgelig er et særligt forhold mellem staten og den danske folkekirke det står i øvrigt også i grundlovens §
er der ikke til andre trossamfund eller som
er ægteskabslovgivningen den hører til her i folketinget
spørgeren også er inde på det er jo noget der blev født i samarbejde med biskopperne vi har jo ikke
spørgeren gerne vil en synode i
har vi jo et udvalgsarbejde i gang hvor spørgerens far i øvrigt også
så derfor undrer det mig at det
som en overraskelse at der er det tætte forhold mellem den danske folkekirke
er jeg også kirkeminister jeg er ikke minister for de andre trossamfund det tror
vi ikke vil forholde os til andre trossamfund og hvad der nu kan være
fuldstændig afvise sådan hænger regeringens verden ikke
hvilket trossamfund man tilhører om man er mand kvinde eller hvem det nu kan være man vil giftes med
jeg bliver kaldt herned og jeg svarer også hver gang
ordføreren undrer sig over de forskellige ting
at diskutere med ordføreren men det er en glædelig dag det er jo fuldstændig rigtigt og det er også fuldstændig rigtigt
det er lige præcis det der gør at det er en glædens dag
rettigheder og sikrer ligestilling jeg var
dagblad den enogtyvende januar i år om stillingsopslaget
en ledig præstestilling ved mejdal kirke hvor jeg blev spurgt
menighedsrådets opslag omtalen gav anledning til at der fremkom mange forskellige holdninger fra mange forskellige sider til stillingsopslaget spørger man om menighedsråd har lov
har gjort er svaret et
klokkeklart ja og det har jeg også gentaget en del gange men det betyder jo ikke at det er hensigtsmæssigt at skrive som menighedsrådet gjorde som bekendt følger det jo allerede af
ansættelseslovens § en stykke to at præster skal være medlem af folkekirken som det selvfølgelig også må være ordføreren bekendt desuden følger det
af samme lovs § fem at man ved ansættelse som præst skal aflægge præsteløfte
lærersag mod en præst efter reglerne i lov om domstolsbehandling af gejstlige lærersager hvis en præst i forkyndelsen eller på anden lignende måde har tilsidesat den danske folkekirkes
bekendelsesgrundlag derfor var min udtalelse i avisen affødt af min store overraskelse over formuleringen i opslaget
så jo jeg var rigtig overrasket da jeg blev spurgt der er så tale om
et meget atypisk opslag og jeg synes næsten at det på forhånd udtrykker en
jeg finder dybt mærkelig efter min mening bliver opslagets mærkværdighed sat i relief af at præsten jo søndag efter søndag bekender sin tro foran menigheden
på denne baggrund at jeg gav udtryk for min dybe forundring over at et menighedsråd virkelig fandt det nødvendigt at søge en troende præst afslutningsvis vil jeg for god ordens skyld gerne påpege at jeg i den aktuelle debat hverken har eller vil eller kan
foretage mig noget i forhold til hvordan menighedsråd formulerer sig jeg har med andre ord
er et udtryk for at knægte min ytringsfrihed på nogen som helst måde jeg har har fuldstændig ret til at gå ind og forholde mig til den sag
hænge sammen så svarer jeg selvfølgelig
er atypisk at en kirkeminister går ud og forholder sig til til den sag ikke desto mindre er det ikke ulovligt på nogen som helst måde men det atypiske er jo at jeg aldrig nogen sinde tidligere har oplevet
spørge om det i et stillingsopslag
sige noget og hvor man må sige noget det synes jeg ikke hører nogen steder hjemme jeg har ikke blandet mig i kirkens indre anliggender på nogen som helst måde jeg har bare forholdt mig til et stillingsopslag og
men at skulle begynde at lave sindelagskontrol på den måde
er i al sin enkelhed at jeg bliver spurgt i den her meget meget atypiske sag
det kan godt være at spørgeren ikke kan lide at jeg går ud og gør det men det er jo ikke mit problem
jeg må forholde mig til det og jeg må især forholde mig til det fordi det netop er atypisk
så jeg forstår ærlig talt ikke den forundring som spørgeren giver udtryk for
overhovedet ingen erfaringer med det store antal som spørgeren sikkert tænker på
i den enkelte sag og det ved
jeg ved at biskoppen har modtaget
et arbejde som har pågået i i rigtig rigtig lang tid
i et emne hvor der rent faktisk ikke er særlig meget jura
dronningen der skal skrive under
og stiftsråd og ikke
de kirkelukninger som der er tale om i københavn
rigtig rigtig glad for med hensyn til kompetencen og stiftsrådene det er fuldstændig korrekt
på nogen som helst måde det som stiftsrådet har mulighed for
at rådgive biskoppen som man også har gjort i den her sag
på den sag jeg har ikke været inde og se på det materiale jeg har ikke engang modtaget noget fra københavns biskop medmindre der ligger noget lige nu tror jeg ikke at at
ikke ud fra at ordføreren gerne vil have at vi skal ind og blande os i hvem der sidder hvor det har vi faktisk ikke kompetence til og jeg synes heller ikke at vi skal ind og blande os i den slags
det er demokratisk valgte mennesker som har en kærlighed til folkekirken
ordførerens spørgsmål om kompetence og stiftsråd
stiftsrådet har ikke kompetence til at tage en
tilbage bliver jeg spurgt om min holdning til det de to ting hænger bare overhovedet ikke sammen og jeg synes et eller andet sted at ordføreren er nødsaget til at finde ud af hvad ordføreren vil på det her område for
jo lige præcis ordføreren der tvinger mig til at
jeg vil ikke blande mig i den diskussion der har været
morgen middag og aften af rigtig rigtig mange medier kirkeminister hvad er din holdning til