syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
hvis man så også begynder at tale om at det ikke er muligt eller svært at drive landbrug
så synes vi at man er med til at puste til til de dommedagsscenarier
og dommedagsprofetier som som der desværre er folk i danmark som som tror på
noget grundlag for at hævde men hvis man begynder at regne på på scenarier på på seks graders temperaturstigning eller
frygtscenarier og dommedagsprofetier
fns klimapanel siger at temperaturstigningerne i danmark eller på verdensplan højst bliver op til omkring tre grader de næste tredive år så fra dansk folkepartis side
vi gerne have at vi forholder os til den konkrete virkelighed som vi står over for og det gør vi allerede i form af den klimapolitik vi fører i fællesskab
vi indretter vores samfund på at der kommer
ikke være med på at gennemføre beslutningsforslaget her fra alternativet så det
konkrete virkelighed som vi står over for
en konkret virkelighed virkelighed hvor der sker nogle klimaforandringer
at undgå at det overhovedet kommer til at finde sted
i øjnene at der kommer nogle klimaforandringer og dem skal vi forberede os på men altså vi kan godt
til den den konkrete virkelighed vi står over for og det er altså
vi skal ikke forberede os på temperaturscenarier som
og relevant men jeg tror simpelt
vil give voldsomt ændrede forudsætninger for at kunne drive landbrug jeg tror ikke på at vi får en fødevarekrise
jo mange lande som har et væsentligt varmere klima end danmark og som stadig væk godt kan drive landbrug så det ser
christian poll vel godt at det er noget dansk folkeparti
nogen der vil migrere på grund af klimaet så vil vi også godt forsøge at undgå at de kommer hertil og
verden ser ud om tredive år
heller ikke på nogen måde vide i dag det er noget man må
de ting som vi ved vil ske skal vi selvfølgelig indrette os på
videnskaben ikke mener er realistiske hvis man
hvad videnskaben mener er realistisk
sætte en frygt i folk for hvad der potentielt kan ske
har foreslået her i beslutningsforslaget at vi skal regne på på scenarier på fire og seks grader
videnskaben siger ikke kommer til at ske inden for den tidshorisont som
kraftigere nedbørsmængder fremover det har vi jo oplevet ikke sidste sommer men men forrige sommer men det kan så også blive afløst af varmere vejr så selvfølgelig skal vi
i den fremtid som er realistisk foran os og
kan vi sagtens se nærmere på
synes jeg ikke giver noget realistisk billede
blandt andet isefjorden og andre steder er udpeget som steder hvor der er en
kommunerne jo bruge klimaatlasset til at forberede sig på den fremtid og det er en realistisk fremtid og og jeg vil sige
at man svigter sin opgave hvis man ikke forbereder
sig i hver sin kommune på på de her scenarier så det skal man
og erstatte dem med vedvarende energi det er en ambition som
alle partier her i folketinget bakker op om inklusive dansk folkeparti
ikke realistisk at vi holder op med at bruge fossile brændsler herunder
selv om alternativet foreslår her at vi skal stoppe med at
så har vi jo brug for olie og gas
der ses frem her
producere vores olie og gas selv eller om vi skal
give indtægter til statskassen som bruges på investeringer i grøn omstilling
at finansiere vores velfærdssamfund og så kan man jo så vælge som alternativet foreslår
bliver sendt til til norge
saudi arabien eller qatar hvor man så fylder statskassen op dér i stedet for det er da muligt at de kan finde fornuftige ting at bruge
pengene på dér jeg ved ikke om om det er sjovere at danske kroner som vi køber olie og gas for
mener er bedre end at de finansierer dansk velfærd gennem en dansk produktion af olie og gas så jeg må sige i dansk folkeparti synes det er
et dårligt forslag fra alternativet og derfor
olie og gas i danmark inden for ti år
og gas et sted fra og hvis vi ikke selv producerer det
danskerne køber olie og gas for ende i den danske statskasse eller i den saudiarabiske statskasse det er det valget står imellem og der er dansk folkepartis valg klart
at tippe over nu og det kommer den nok til at gøre i længere tid fremover men men gør man som alternativet foreslår
så bliver danmark hundrede procent importør og intet andet og så forsvinder pengene bare ud
da det var en engelsk forkortelse vil jeg også tillade mig at tage den på dansk og det stod
og halvtreds som jo alle partier her i folketinget har
et felt som som regeringen tager fat på
det er klart at det er en teknologi som er i sin
sige spæde begyndelse hvor man først lige har
stadig væk kræver et godt stykke arbejde og forskning
før man er i mål med at kunne rulle det ud i stor skala så er det noget som som regeringen
sådan at vi har mange støtteordninger for vedvarende energi i øjeblikket som
med til at afvikle og også forny forny nogle nogle støtteordninger så er det også noget som regeringen vil se på
fremadrettet kunne bruges på forskning
reduktion af støtten til vedvarende energi og det er jo ikke fordi hverken regeringen eller dansk folkeparti
kan prioriteres anderledes så kan vi så gå ind i en diskussion
de skal bruges på det er i vi i hvert fald i dansk folkeparti indstillet på at se på og det glæder mig at regeringen
en af de vigtige pointer i den energiaftale som
sidste sommer er netop at der satses mere på havvind og
sættes grænser for hvor mange landvindmøller der
være i danmark det synes vi jo i dansk folkeparti
føler sig generet af vindmøller eller i hvert fald
vesterhav nord og vesterhav syd
ordføreren ikke bekræfte over for mig at da dansk folkeparti for et par år siden
bakket op af et par andre borgerlige partier foreslog at flytte vesterhav
uanset hvad herre jens joel siger i dag og uanset hvad en tidligere kommunalbestyrelse i ringkøbing skjern har meldt ud
jo konstatere at der er en stor folkelig modstand mod
tak formand allerførst tak til
ministeren for redegørelsen jeg synes at det er en
energiordførerne at vi har den her årlige redegørelsesdebat hvor vi
gjort status over arbejdet det seneste år noget af det som har fyldt rigtig meget
energiaftalen som blev indgået i slutningen af juni sidste år noget af det som energiaftalen indeholder
den her nationale målsætning om at danmark skal
gør også at danmark vil leve op til sin del af parisaftalen noget af det som
man sige mere konkret er jo beslutningen om at opføre tre
ikke bare en som regeringen til at starte med foreslog men hele tre havvindmølleparker
netop også at havvind er blevet betragteligt meget billigere end for ganske få år siden og det er jo meget glædeligt at det går i den
gør nemlig at vi har bevæget os fra at skulle støtte med med over en kroner per produceret kilowatt time til nu at
forhåbning i dansk folkeparti at når vi laver udbuddene af de her tre nye havvindmølleparker
kommer ind som er meget lave og
støtte længere
langt mindre støtte til vedvarende energi har vi også konstateret
og landvind det er også blevet en hel del billigere det seneste år dansk folkeparti og regeringen indgik i to tusind og sytten en aftale om det som
vi kalder det teknologineutrale udbud hvor hvor vi netop laver et udbud over støtten
til solceller og landvind og andre
teknologier det gav jo det resultat
spændet fra to øre til tre øre per kilowatt time
man kan også sige at energiaftalen har lagt kursen den har lagt kursen mod at vi får flere vindmøller på havet i stedet for på land vi har sat en grænse for hvor mange vindmøller der må være på land men til gengæld
det synes vi er en naturlig udvikling for der er altså desværre mange mennesker der føler sig generet af vindmøller på land både af lysglimt skyggevirkninger og også af lavfrekvent støj og så synes vi
også at det danske landskab er kønnere uden vindmøllerne så lad os endelig få flere vindmøller men lad os sætte dem op ude på havet
sige at det er ærgerligt at de her
de omkringboende vil blive generet af dem
har været en målsætning for dansk folkeparti at få rykket dem længere ud på havet men vi må desværre konstatere at der er partier der holder fast i at de skal sættes op på det sted
hvor hvor det nu er planlagt vi havde gerne set at de kom op meget længere ude på havet og det er i hvert fald vores bestræbelse at
blive sat op så langt ude på havet at de ikke kan genere nogen
en anden vigtig ting for dansk folkeparti som er med i energiaftalen er bestræbelserne på
vi må jo sige at når man skal fjerne
og vi tror på at energieffektiviseringer faktisk
meget gerne arbejder videre med og vi glæder os også over at det har fået en
folketinget noterer sig med stor tilfredshed at regeringen
med samtlige folketingets partier i to tusind og atten indgik en energiaftale der skal sikre at danmark forbliver et grønt foregangsland og opnår nettonuludledning af
anerkender at energiaftalen muliggør at danmark i to tusind og tredive når cirka fem og halvtreds procent vedvarende energi i energiforbruget en helt grøn elproduktion og en næsten grøn fjernvarmeproduktion kul til elproduktion skal udfases frem mod
jeg fornemmer slet ikke at der er nogen modstand mod vindmøller men jeg fornemmer at der er en modstand mod dårlig placering af vindmøller
er meget reelt at tale om der er folk som bliver generet af lavfrekvent støj lysglimt og skyggevirkninger
roterende vindmøller og det synes jeg
man kan imødekomme ved at sætte vindmøller op
for omsorgen for for hvidovres borgere der står ganske rigtigt tre store
holme og dem kan man se overalt i kommunen uanset hvor man befinder sig
høre dem det medgiver jeg men jeg vil
sige at dansk folkeparti ikke er i gang med at løbe fra energiaftalen fra to tusind og tolv
på dansk folkepartis initiativ og vi har bare opfordret til
til de her kystnære havvindmølleparker
i dansk folkeparti har vi ikke noget imod at bygge flere
men nu har vi allerede tre undervejs så det må jo så blive nummer fire og fem
yderligere vi forudsætter at allerede inden vi er færdige med at lave de tre
er vi nået til det punkt hvor hvor havvindmølleparker ikke længere skal have nogen økonomisk støtte så for
gør det ikke noget at vi får en park nummer fire eller fem hvis ikke de skal støttes økonomisk
at justere forkerte beslutninger og det kunne vi
at vi op til jeg tror det var for fire år siden da vi
lancerede ønsket om at at stoppe processen og rykke dem længere ud det husker
andre partier der gjorde men men
de partier der som jeg husker det stædigt holdt fast i at vesterhav nord og vesterhav syd skal opføres tæt på kysten det kan fru pia olsen dyhr jo selv bekræfte
en regning uanset størrelsen på den men vi vil meget gerne se på hvordan vi kan flytte de her to kystnære havvindmølleparker
ikke generer andre folk
formand står her i salen og siger at bare fordi man har truffet en beslutning for flere år siden og man så opdager at den nu måske ikke var den
bedst mulige så skal man altså holde fast i den alligevel det synes jeg er ærgerligt
vældig meget op i det her med at vi skal stoppe for dansk produktion af olie og gas fra nordsøen men men
globale efterspørgsel på
stadig være masser af udbydere
virkelig det er bedre at det er statskassen i saudi arabien eller qatar eller
som har indtægter fra produktionen af olie og gas
er mere fornuftige ting vi finder på at bruge pengene på i danmark end man gør i rusland eller i saudi arabien
saudi arabien har forpligtet sig til
om man så lever op til det eller ej men det jeg konstaterer
efterspørgsel efter olie og gas på det globale marked
i årtier endnu uanset om man bryder sig om det eller ej ét sted skal det produceres og det så ikke bedre at det produceres i danmark end i rusland eller saudi arabien i rusland bruger man måske pengene på at opruste sit militær
udbredelse af ekstreme former for islam og er det bedre end at vi bruger dem på velfærd i danmark
er primært at skabe mærkbare resultater
med overskriften vækst velfærd og en plads i verdenssamfundet som beskriver hvad det er for nogle ting jeg gerne vil
det er vigtigt at huske på at vi er en del af et rigsfællesskab med en understregning af at det er et fællesskab
hinanden i indledningen til selvstyreloven beskrives dette netop netop som en præmis for grønlands selvstyre vi bør derfor have et fælles ønske om at styrke rigsfællesskabet
også at det er lovligt at blande sig i debatten om rigsfællesskabet
nødt til at opprioritere det derfor glæder det mig også at statsministeren har været lydhør da vi talte sammen under møder før regeringsdannelsen meget af dette
jeg glæder mig meget til at arbejde
allerede mødtes med rigtig mange
dem der arbejder med grønland der er mange
gået ind i politik for at gøre en forskel det gælder også mig
en del af nutidens grønland
og ili ili mere end halvfjerds deltagere her på christiansborg hvor fremtidens unge og grønlands erhvervsliv diskuterede visionerne for grønland vi skal gentage denne succes i to tusind og seksten i grønland
det er også min plan at invitere grønlandske studerende og studievejledere til en rundbordssamtale om de udfordringer som de grønlandske studerende står over for fordi de rammes dobbelt af den danske studiereform som de også er en del af
også er en svær kulturel omstilling
til udvikling af et mere diversificeret erhvervsliv i grønland
løftet justitsområdet og velfærdsområdet så de kommer op på et tidssvarende og mere værdigt niveau vi har lovgivning som er fra nitten tresserne og som stadig væk er gældende det holder grønland tilbage
tilbageholdelse i bygder i fællesskab med de kommunefogeder som varetager det
på men det skal også efterleves i praksis så det ikke bare bliver ved de fine ord grønlændere i danmark er danske statsborgere men behandles ikke altid
har der været rigtig meget fokus på arktis grønland spiller en rigtig central rolle i arktis og derfor bliver vi også herfra nødt til at interessere os
mit samlede mål er at vi her i folketinget får skabt nogle mærkbare resultater så den menige kvinde og menige mand
at det gør en forskel det vil jeg i hvert fald knokle for
de kommende år jeg ønsker alle
rigtig god arbejdslyst jeg er åben for et bredt samarbejde som gavner rigsfællesskabet så alle med det samme formål
skal se ud i fremtiden jeg kunne rigtig godt tænke mig at vi snakkede visioner for et moderne rigsfællesskab
at blande os lidt mere i hinandens
synes det er rigtig positivt at grønlandsudvalget er begyndt
men jeg synes også det er vigtigt at sige at man ikke må være berøringsangst
fået udarbejdet her for for ikke så længe siden og som understregede at der er rigtig mange grønlændere i danmark som har sociale problemer og som
noget af det der har været diskuteret i grønland er også om
rigtig mange lande har vist interesse men der har været begrænset
interesse fra dansk side for mig at se handler det om at vi skal være førende i arktis
lille befolkning altså en en befolkning der er spredt
til noget konkret og til de her arbejdspladser i arktis synes jeg også at enormt vigtigt at danmark kommer på banen det er en rigsfællesskabsopgave
en proces der kan fortsætte så
til grønlands erhvervsliv er behov for at de kommer på banen med hvad der er
vi politikere skal være med til at sætte nogle rammer så
glæder mig rigtig rigtig meget til jeg har stillet
i grønlandsudvalget og fået at vide at den skulle komme omkring årsskiftet så det har jeg bestemt tænkt mig at holde ministeren
i arktis er det meningen at der skulle ske en evaluering i to tusind og fjorten
ved den her fine rapport men at den også ligesom bliver omsat og operationaliseret som
selv var inde på så det kunne være interessant at høre om ordføreren har nogle flere tanker
lande viste rigtig store interesse
budskaberne fra arctic circle viser blandt andet også at flere lande herunder kina mener at arktis tilhører alle
jeg bare sige nej arktis tilhører først og fremmest det arktiske folk
circle slog den internationale formand for inuit circumpolar council okalik
internationalt folk der er ikke et modsætningsforhold imellem det at være inuit og være verdensborger det er ikke enten eller men det er både og
vi ikke brug for uafhængighedserklæringer men vi har brug for at vi ser hvad det er der samler os hvad det er vi er fælles om hvad det er for nogle fælles interesser vi har
vi er bevidste om hvad det er for nogle fællesskaber vi indgår
i mit håb for grønland og for rigsfællesskabet
vokseværk og det er på mange måder meget glædeligt men det er vigtigt at centrale aktører i arktisk råd og i udviklingen af arktis også fremadrettet er den arktiske lokalbefolkning
relationen mellem grønland og danmark
en opgave i forhold til at fremme og beskytte oprindelige folks rettigheder regeringen opfordres hermed til fortsat at støtte dette arbejde og særligt vil jeg opfordre regeringen til at støtte op om det vigtige arbejde
opdatere og udvide vores udenrigspolitiske engagement så vores stemme bliver hørt og vi med tiden opbygger vigtig viden og stærke internationale relationer
under det canadiske formandskab af arktisk råd fik man etableret arctic economic council
lavpunkt på dette tidspunkt men der er rigtig mange andre vækstmuligheder for eksempel turisme innovation iværksætteri eller forskning
turistsæsonen
lad os da understøtte denne positive udvikling til gavn for os alle
lad os bruge en innovativ afsøgning og og præsentation af nye erhvervsmuligheder til at åbne investorernes interesse for grønland infrastruktur iværksættere og følgeerhverv for turisme kunne være oplagte
eu norden eller danmark
være investeringspartnere som kunne være med til at bane vejen og sikre en positiv økonomisk udvikling i grønland obama sagde
i alaska for ikke så lang tid siden at klimaforandringerne i arktis ikke kun påvirker befolkningen der bor i arktis de påvirker hele verden mange forskere studerer i
være endnu mere kendt for at være grøn for at være miljøbevidst og for at fokusere på bæredygtighed de beslutninger som vi træffer i
vi har også stadig væk en kamp i forhold til at sikre bæredygtig sælfangst og salg
vi deltage i det gælder også sagen om basekontrakten vedrørende thule air base en sag hvor vi fra inuit
hvad et grønlandsk dansk selskab er og vi må ikke lade os tromle af usa i dette spørgsmål
alt for stor økonomisk og moralsk betydning for grønland til at vi lader os føje
at der måske er behov for nogle flere ressourcer for at
hvordan man har tænkt sig eventuelt at tilpasse strategien fremadrettet det kunne også være interessant at høre nogle kommentarer
det er rigtig vigtigt i internationale forhold og det har vi jo også
salg af sælskind og eu forbuddet
jeg håber selvfølgelig at udenrigsministeren sammen med regeringen i grønland naalakkersuisut vil være med til at lægge pres på
nedsat det her arctic economic council
jo også rigtig interessant at se er for en udvikling der kommer til
rigtig god tråd med intentionerne fra stoltenbergrapporten
ligesom inden for det nordiske samarbejde
robust samfund der kan forebygge og håndtere ulykker og katastrofer vi bør derfor nytænke forsvarets opgaveløsning og den grønlandske befolkning bør
hændelse per tredje dag gennemsnitligt i grønland og det
mange i grønland har båd og har udstyr som er oplagt i forhold til redningssituationer ligesom beboerne i for eksempel diskobugten ved illulissat kender diskobugtens natur vejrforhold og geografi
særlig i områder med mange
med et organiseret frivilligt beredskab vil vi kunne opnå nogle bedre resultater end vi gør i dag
tilfældige frivillige for tiden er man i gang med at arbejde på det største arktiske sportevent arctic winter
fem hundrede frivillige og hvor man med tre tusind fem hundrede deltagere fra hele arktis
at vi hjælper hinanden i fællesskab kunne man bygge på de erfaringer som man har fra arctic winter
i forhold til at opbygge en frivillighedskultur på tværs af generationer
jeg er glad for at den tidligere regering har intensiveret indsatsen i forhold til at rekruttere unge grønlændere forsvaret har lavet
positivt og det håber jeg man vil bygge videre på ligesom jeg også
kræver nye overvejelser om hvordan vi sikrer og beskytter vores områder øget krydstogtsejlads i forbindelse med turisme og aktiviteter som følge af øgede aktiviteter i råstofindustrien vil i de kommende år lægge et ekstra pres
beredskabet behovet for at kunne benytte kampfly i arktis i forhold til suverænitetshåndhævelse stiller krav til kampfly som kan operere i arktis det stiller krav om at vi har de tilstrækkelige lufthavnsbaner
vi har muligheden for for eksempel at lufttanke
sikrer at der er det rette udstyr
områder som et trygt og tidssvarende retssystem om love der er tilpasset til vores virkelighed og om love som afgør vigtige beslutninger om vores hverdag mange af disse områder er ikke tidssvarende og vi har en fælles opgave
et fællesskab og vi vil nok være det i en årrække ud i fremtiden vi kan ikke kun se på rigsfællesskabet uden også
det økonomiske råd i grønland forudser at vi risikerer meget akutte problemer
vi respekterer bæredygtigheden i forhold til fiskeriet det kommer til at ramme den enkelte familie
er det helt centralt at den førte økonomiske politik skal være bæredygtig og at den fører imod en øget lighed
hvis man kigger på finanslovens forslag og de direkte indvirkninger i forhold til grønlands økonomi
på knap en million det kan ikke virke af så meget samlet set men hvis man også kigger på
i vores samfund og det øger vores retssikkerhed
hvis vi skal bevare og styrke det grønlandske samfund
er det afgørende at vi får skabt vækst
ved at sikre eksportfremme af grønlandske produkter være med til at sikre nye vækstinitiativer og etablering af en fælles grønlandsk
investeringsfond grønland har brug for at diversificere erhvervsindsatserne så vores økonomi i fremtiden ikke er så ensidigt afhængig af fiskeri
en sådan fond kunne bidrage til at mobilisere finansiering hvilket er afgørende i forhold til en omstilling
med til at sikre en mere langsigtet økonomisk udvikling vi så jo rigtig gerne at både danske
grønlandske virksomheder fik en del af disse kontrakter og disse muligheder
alkoholforbruget hvor vi faktisk har et langt mindre alkoholforbrug samlet set end i danmark vi ved dog at der stadig er en del udfordringer
det ikke går os alle sammen lige godt her i danmark jeg så jo gerne at inklusionsmidlerne
også bliver sikret i to tusind og seksten midler til forebyggelse til for eksempel foreningen grønlandske børn eller arbejdet i kofoeds skole bør fastholdes
strategien for udsatte grønlændere som afsluttes her i år er et skridt i den rigtige retning vi bliver nødt til at tænke i meget mere langsigtede indsatser
det skal gøre en forskel men det er vigtigt at den sociale indsats bliver konsolideret ude i kommunerne med særlige enheder som meget gerne har personale med grønlandskendskab eller som
arbejde og at de bestemt har en kæmpestor opgave vi bør også huske
det måske det bedste at tage hjem
der bliver her skal have hjælp til at blive inkluderet i samfundet
justitsområdet dækker både over politi
det er store tunge og meget vigtige områder det er vigtigt at
at vi trygt kan læne os tilbage med visheden om at
men jeg vil fremhæve et enkelt område i forhold til justitsområdet
og jeg synes bare det er rigtig vigtigt at sige at det er nogle hjem der bør være trygge for alle dem der bor i hjemmet også for de børn der bor på kommunefogederne
i nordgrønland vil koste det grønlandske samfund omkring
million kroner om året
lyset af grønlands nuværende økonomiske situation
til sidst vil jeg sige at det glæder mig
til komiteen for arktiske parlamentarikere mit politiske mål er at jeg kan være med til at sikre nogle internationale platforme hvor jeg kan fortælle om det potentiale
der er i grønland og være med til at skabe den nødvendige vækst i grønland jeg ser frem til at blive indkaldt til forhandlingerne
foreliggende form ludomani
når forslagene skal behandles men også når de udmøntes der er lavet en del forskning på området i grønland som viser at der i højere grad er ludomani i grønland end i danmark men samtidig
det også en overset udfordring i grønland som har en række konsekvenser i forhold til børn og familier til dem
ændringsforslag i l femten har til formål at forebygge svindel mod udlodning hvilket inuit ataqatigiit kun kan bakke op om ligeledes finder vi
positivt at der definitivt lukkes af for åbning af spillehaller om natten
ikke altid har mulighed for selv at være med til at påvirke men lige præcis
vil bringe den grønlandske finansielle lovgivning i overensstemmelse med den seneste internationale regulering på det finansielle område
jeg vil også gerne på vegne af min grønlandske folketingskollega aleqa hammond fra siumut
og vi er jo selvfølgelig opmærksomme på ikke at afgive for meget suverænitet
at skabe vækst i grønland og skabe
af borgernes klagemulighed og klagefrist så den ikke forringes men at man som minimum fastholder den på de seks uger
ellers ville det have været i strid med de politiske hensigter om at sikre en en bedre integrering af
og de politiske hensigter i forhold til at forbedre servicen for borgerne
inuit ataqatigiit har dog med undren bemærket at
indtil den første oktober to tusind og tretten
det havde vi fremme dengang punktet blev behandlet i inatsisartut fordi vi
en opdatering af grønlandsk lovgivning er meget længe undervejs det har den konsekvens at lovgivningen i grønland også typisk forsinkes og derfor ikke bliver tidssvarende og det er vi nødt til at få rettet op på men
inuit ataqatigiit godkender forslagene i
de to forældre er nødt til at være adoptivforælder til
internt i rigsfællesskabet og at vi netop ikke har fået en opdatering af børneloven med
fra grønlands selvstyre har vist at nogle sagsbehandlere sidder med hundrede
skal man derudover gå ud og lave en ekstra opgave
det være rigtig svært i praksis det betyder vi får en lovgivning som er rigtig svær at implementere i virkeligheden
det betyder at at der bliver et gab imellem hvad lovgivningen siger og hvordan virkeligheden ser ud
kan se på det her både kriminalretsligt men men i høj grad også
oplever grov vold fra et familiemedlem så der er jo helt sikkert behov for at man også gør noget socialt i forhold til
inuit ataqatigiit til at sagen nu
så det kan komme borgerne i grønland til gavn det er vores klare forventning at folketingets folketingets partier og den danske regering vil være lydhør over for de grønlandske ønsker
inuit ataqatigiit synes vi det er yderst positivt at børn får en udvidet mulighed for at blive hørt og at revselsesretten langt om længe
bliver afskaffet i grønland det er rigtig glædeligt inuit ataqatigiit har over for naalakkersuisut den grønlandske regering påpeget behovet for at man også anskuer revselsesrettten
fra et socialt perspektiv indførelsen af forældreansvarsloven er et godt og nødvendigt nødvendigt initiativ
træder i kraft men inden
en række forhold som man er nødt til at forholde sig til der er et hul i lovgivningen forældre som er separeret ved fødslen af
får ikke automatisk fælles forældremyndighed udgangspunktet må ellers være at alle forældre uanset køn skal måles på deres evne til at drage omsorg for barnet
den ikke giver mulighed for at anerkende begge forældre hos par af samme køn det såkaldte medmoderskab det medfører en diskrimination i rigsfællesskabet
børneloven også betyder at potentielle forældre i dag skal stå skoleret hos politiet for at vedkende sig faderskabet frem for den mere tidssvarende model man har i danmark hvor der underskrives en ansvars og omsorgserklæring i kommunen
ia bemærker at børneloven er opdateret gentagne gange i danmark så den altid afspejler det aktuelle samfund og vi mener det giver anledning til bekymring og opmærksomhed
forsinkes og stiller grønlandske borgere ringere på grund af et manglende fokus på at få opdateret love der vedrører grønland
vi ser desværre at det grønlandske samfund lovmæssigt stilles ringere end det danske og som jeg var inde på tidligere går man fra at det hedder skal til kan
højde for at ændre kriminalloven
med bortførelse uden for rigsfællesskabet
sagstal som jeg var inde på tidligere altså de hundrede til tredive nul sager per sagsbehandler
jo ikke nødvendigvis billedet hos alle men alle men har du en stor arbejdsbyrde siger det sig selv at det er svært at lave den tidlige indsats
et loft over hvor mange sager man kan sidde med det er en af de meget konkrete ting en opdatering
det er helt sikkert noget af det vi anbefaler
sagstal man vil lave en undersøgelse
jeg synes det er vigtigt at understrege som jeg har sagt tidligere
og det er måske mest en opfordring til til mine grønlandske kollegaer i inatsisartut
at vi bliver nødt til at finde nogle løsninger det her handler ikke om partipolitik det handler om at vi har en fælles interesse i at børn og unge i grønland og rigsfællesskabet selvfølgelig skal trives
men jeg synes også det er vigtigt at påpege at naalakkersuisut på området jo selv tidligere har været ude at sige
uddannede socialrådgivere i grønland som ikke arbejder som sagsbehandlere
til at de har lyst til at være socialrådgivere
så jeg kunne godt tænke mig at høre hvilke løsningsforslag
undervejs så det håber jeg at vi også kan få tydeliggjort fremadrettet
i udvalgsarbejdet så synes jeg der udestår to opgaver
ene er i forhold til det her med børnesagkyndig viden
vi jo har drøftet rigtig meget under debatten i dag
til konfliktmægling hvor der er et ønske om at man går fra kan til skal i lovgivningen
vi lytter til argumentet men mener at barnets ret bør komme først i dette spørgsmål de muligheder som der er for indsigelser
er tilstrækkelige i forhold til at sikre en rimelig rettergang vi er dog enige med grønlandske advokater i deres argumentation om
på en række områder som danmark stadig væk varetager på vegne af grønland det er blandt andet på det familieretlige område og på justitsområdet dette vil sikre at der på et tidligt tidspunkt tages højde for
er mellem grønland og danmark det vil også betyde at de love som vi får bliver mere mere tidssvarende end det vi ser i dag
mens den grønlandske lov først blev opdateret i to tusind og fjorten
tydeligt eksempel på at der går al for lang tid
vi har i grønland gode erfaringer
dygtige videoafhørere i det grønlandske samfund så det vækker ikke fra vores side bekymring
at udvide ordningen om videoafhøring vi mener også at overvejelserne om afhøring af femten til sytten årige bør tages alvorligt
vi mener det er positivt
med dette lovforslag er taget højde for
og at der er den nødvendige fleksibilitet
har oplevet et overgreb frem for at prioritere hjælp lige efter at der er sket et seksuelt overgreb eller endnu bedre at forebygge at der sker seksuelle overgreb
unges trivsel viste at to og tredive procent af pigerne i undersøgelsen og knap ti procent af drengene i undersøgelsen har oplevet et seksuelt overgreb den triste statistik har desværre
de samme høje tal i to tusind og fire
er i løbet af perioden på trods af en række tiltag ikke sket en mærkbar forbedring
jeg vil opfordre regeringen til at gå i
dialog med naalakkersuisut for at sikre nogle permanent egnede lokaler
så er jeg nødt til at sige at dette
været en særlig køn proces der er flere i grønlandsudvalget som har ønsket
man ikke har valgt at lytte til dette
at sende til det grønlandske samfund at man ikke afventer
er der jo alternativer der er muligheder for at man kan udtalelser og der kunne være en dialog med inatsisartut om
kunne peges på i forhold til at sikre en en noget kønnere proces end den vi ser her
godt tænke mig at høre ministerens overvejelser
noget af det jeg efterlyser er jo også at man laver tidssvarende love som
villig til at lave en systematisk gennemgang af
gældende love med henblik på at kunne lave en handlingsplan for at kunne opdatere lovene sådan
vi fremadrettet får rettet op på justitsområdet
der et stort politisk flertal i grønland som bakker op om selvstændighed men jeg tror også vi er nødt til at se det som en proces og derfor er det
er rigtig interessant at kigge på hvis vi ser på fakta om dagens grønland ved vi også er udfordringer nok at pege på vi ved at vi
kommende år vi ved også at arbejdsløsheden er høj og vi har behov for
øge uddannelsesniveauet i grønland generelt så situationen kræver politisk handling men den kræver primært politisk handling i grønland der hvor jeg ser der er
hvis vi skal arbejdsløsheden til livs handler det om at skabe flere arbejdspladser
kan sikre en bæredygtig udvikling i grønland
udvikling der skal andre handlinger til når man kigger på regeringsgrundlaget
erhvervs og og vækstinitiativer så derfor kunne jeg rigtig godt tænke mig at høre
at være med til at understøtte erhvervs og vækstinitiativer
sælskind har jeg sendt et brev til statsministeren den niende november sammen med en lang lang række aktører blandt andet fangerforeningen
siden eu forbuddet trådte i kraft i to tusind og ni
en ret stor økonomisk betydning for grønland
noget af det som jeg synes kunne være rigtig interessant at høre
hvordan har man tænkt sig at være med til at lægge pres
at sikre at salget af sælskind i eu kommer
med et mandat som alle andre folketingsmedlemmer her i salen og vil også rigtig gerne høres
når der er finanslovsforhandlinger så jeg håber at der sker nogle
mig at høre statsministerens kommentar til noget andet er i forhold
til lovgivningen i eu der har lige været afstemning om
det her spørgsmål men vi ved jo at mere og mere lovgivning vedtages i eu og derfor synes jeg også det er på sin plads at spørge
gråzone som der er i forhold til at at så meget dansk lovgivning bliver
hvordan sikrer vi at grønland fremadrettet bliver inddraget i de spørgsmål som vedrører grønland
på vegne af grønland herudover kommer et ansvar
de knap attentusind grønlændere som er bosiddende i danmark
at der var store misforståelser ved finanslovsforhandlingerne i denne omgang
et selvstændigt parti og vi forbeholder os retten til at samarbejde bredt med alle i folketinget derfor har vi også et naturligt ønske om at fremme de sager som vi arbejder med præcis ligesom alle andre partier i dette folketing
andre partier her i folketinget og vi forventer derfor også at blive indkaldt på lige fod
men ønsker selv at sidde med ved forhandlingsbordet efter finansloven
lukket havde jeg et møde med finansministeren og her fremlagde jeg mine ønsker om at styrke fastholdelse af grønlandske studerende
styrke det grønlandske civilsamfund
for grønlændere bosiddende i danmark det er vigtigt at vi kigger på den mellemgruppe
vi kan få dem inkluderet i det danske samfund frem for at gruppen af socialt sårbare fortsat
at man lukker øjnene eller eller bare lader stå til
over for finansministeren justitsområdet som halter langt bagud i forhold til danske forhold der er behov for en afdækning af hvor stort behovet er
der ønsker at påtage sig det vigtige ansvar som kommunefogeder når vi ved at cirka en tredjedel af bygderne mangler kommunefogeder når jeg har sagt de her ting
sig selv det spørgsmål om ikke vi selv har et ansvar i grønland og til det
det fritager ikke den danske regering fra et ansvar men fordrer at man samarbejder
kan vi være med til at styrke civilsamfundet og dermed også de forhold som
bosiddende i danmark har det er nogle ting som er dokumenteret i nogle af de rapporter som jeg nævnte og så har vi også en en ret stærk
man lavede nogle initiativer nogle af kommunerne har jo taget nogle initiativer til for eksempel
tilbyde akademisk dansk akademisk engelsk men også at sikre en god start vi ved at fremdriftsreformen har en betydning for grønlandske studerende
det noget helt andet at flytte fire tusind
en dansk studerende flytter man måske hundrede
kommunefogeder er nødt til at lænke tilbageholdte i deres private hjem det synes jeg ikke er passende for et moderne rigsfællesskab jeg synes det er beskæmmende at
en fastholdelse af unge i uddannelse
regeringsgrundlaget hvordan kan man være med til at sikre at der også bliver afsat finansiering til de her
lov om vielser mellem par af samme køn
vi længe aktivt har arbejdet for
for at det endelig bliver en realitet
den eksisterende mulighed for registreret partnerskab
man får den andens godkendelse af dette
en ung pige har engang udtalt til børns vilkår at man skal elske sit barn højere end man hader sin eks det beskriver meget godt den svære situation for barnet og forældrene i en skilsmisse eller ved et brud i familien
og når den ene er mere afklaret end den anden kan det føre til en del konflikter
der er ude i socialforvaltningerne socialrådgiverforeningen nisiip vurderer
og fyrre uddannede socialrådgivere er der kun en lille
som arbejder som sagsbehandlere i dag ifølge egne tal fra grønlands selvstyre kan en sagsbehandler sidde med helt op til
om børnesagkyndig rådgivning men vores problemer skal ikke være årsag til at vi slækker på de love her i folketinget
netop kan være med til at sikre at der sker bedringer jeg mener derfor at det er vigtigt af principielle grunde at være opmærksom
til at tilbyde børnesagkyndig rådgivning ved uenighed om forældreansvar og denne mulighed har et samlet lovudvalg i inatsisartut
den grønlandske grønlandske lov skulle indeholde
tilføjelsen så vidt muligt det har den danske regering ikke ønsket at imødekomme den
at de børnesagkyndige kompetencer ikke er til stede
den danske regering er nødt til at forholde sig aktivt til jeg ved det fortsat også er en udfordring i det danske samfund
bliver det derfor børnefamilier i grønland som betaler prisen for at der ikke findes tilstrækkelig børnesagkyndig rådgivning og at man ikke
tilbyder børnesagkyndig rådgivning tidligt i processen
tidligt og med rettidig omhu og uden at relationer mellem børn og forældre
med til at løfte det familieretslige område
da der netop er tale om en gråzone imellem et kommunalt grønlandsk ansvar og et familieretsligt dansk ansvar er det oplagt at
indgå i en dialog regering til regering da den danske regering ikke kan frasige sig et ansvar i forhold til familieretten
ministeren henviser i spørgsmål elleve til et brev til vores nalaakkersuisoq for kultur
for sociale anliggender da dette netop vil være med til at give muligheden for at løfte socialområdet
muligheden for at tilbyde børnesagkyndig rådgivning og konfliktmægling så vidt muligt derfor anses det ikke
et fyldestgørende svar fra socialministeren og det ærgrer mig at man ikke ønsker at finde en løsning for en udvidet mulighed for konfliktmægling til gavn for børnefamilier i grønland jeg må derfor afslutte med at sige
dette længe ventede lovforslag desværre
alvorlige kritikpunkter til lovbehandlingen fra dansk side
med de nævnte sproglige justeringer fra dansk side svækket
til danske love det er alvorligt
der ingen tvivl om at ia gerne
indarbejdet i lovene som de foreligger og jeg vil fortsat arbejde for at få dem indarbejdet ved en dialog
dem der udformer lovene at det har en rigtig stor betydning i praksis
jeg jeg synes det er rigtig ærgerligt at man ikke
det er jo den udstrakte hånd som jeg synes inatsisartut har
været ude og kritisere de forhold som der er men jeg synes det er ærgerligt at man fralægger sig ansvaret fra den danske regerings
som har ønsket at man udvider muligheden
at sikre børnesagkyndig rådgivning
mig at få ministerens
mine spørgsmål til lovene kom meget sent jeg gjorde det
fordi jeg har nogle principielle og alvorlige kritikpunkter til lovbehandlingen som
vigtige at gøre opmærksom på det principielle og alvorlige består i at vi her i folketinget selvfølgelig bør respektere det grønlandske parlaments beslutning vedrørende love som skal gælde for grønland i dette tilfælde
børnesagkyndig rådgivning og konfliktmægling med bemærkningen så vidt muligt i loven som den foreligger bliver det alene en bestemmelse om at retterne og rigsombuddet kan tilbyde
så de kan forbedre retstilstanden for børnefamilier i grønland det koster at implementere lovgivningen og det er vigtigt at vi sikrer at
og vi er med til at udvikle disse kompetencer
og det var det der var et af mine kritikpunkter det principielle består
at vi i fællesskab både i det grønlandske
skal bestræbe os på at vi ikke laver fremtidige grønlandske love til lightudgaver
har fortsat mange love som skal udarbejdes i fællesskab og for at vi i grønland fremadrettet kan få love med samme tyngde som de danske hvilket er den politiske målsætning
være mere varsom med at bruge begrebet særlige grønlandske forhold i det videre lovarbejde jeg anerkender at der
så lovene som skal være med til at bære og udvikle det grønlandske samfund ikke bare bliver realiserbare men også ambitiøse
vi skal være med til at bremse bremse den udvikling
der bør ske i det grønlandske samfund tværtimod umiddelbart efter andenbehandlingen af disse love var jeg i kort dialog med socialministeren jeg fornemmede at
vi behandler i dag herunder særlig
på nuværende tidspunkt jeg så jo gerne at man ikke bare
på de sparsomme ressourcer som der er ude i kommunerne som er et grønlandsk ansvar men at man også tog ansvaret på sig fra fra dansk side og var med til at sikre at konfliktmægling blev en reel mulighed alle steder i grønland det kunne som jeg nævnte ved andenbehandlingen
folkeretslige det at man selv går ind og underskriver ratificerer fns børnekonvention men også de områder som danmark varetager på vegne af grønland er der nogle områder som forespørgerne mener at
forskellige rapporter er at sagsbehandlere kan sidde med op til tre hundrede sager per sagsbehandler og det kan godt være at man får hjælp i én sag men så sidder man stadig væk med
niisip i grønland nævner også at der findes to hundrede og fyrre uddannede socialrådgivere
det kun er en lille del af dem som arbejder som sagsbehandlere i grønland det synes jeg er tankevækkende også
er man konkret kan gøre jeg har selv fremsat et forslag om at man laver vejledende sagstal og som du selv er inde på
grønlandsk ansvar men jeg tror at den primære opgave vi har her
at der sidder nogen hjemme i grønland og lytter til den her debat og selvfølgelig tager det her meget alvorligt
tales om det var nogle af de ting man kunne have undersøgt inden man fremsatte forslaget jeg plejer fortaler for at vi laver en tidlig indsats og snakker vi for eksempel seksuelle overgreb
jeg sige at jeg langt vil foretrække en tidlig indsats frem for en sen indsats eller endnu bedre at man forhindrer at der sker seksuelle overgreb
synes man bør sætte ind fra grønlands side
virkelighed i dag jeg har personligt arbejdet for at fremme børns rettigheder både kommunalt landsdækkende som børnetalsmand
som medinitiativtager til den frivillige forening
noget af det der meget konkret er behov for i grønland er at vi får lavet en ny børn og unge lov noget som vi fra ias side satte i værk dengang vi var i
i dag og de indsatser som socialministeren henviste til man gør i grønland
og det er ikke ensbetydende med at vi her fra folketinget ikke kan se kritisk på området og forholde os til hvordan hvordan vi kan støtte op omkring udviklingen af børneområdet herfra
at det her med at få de her meget højtflyvende konventioner ned til et plan hvor det gør en forskel for børn og unge
vi skal sætte ind sfi vurderede i to tusind og ni at det var knap en tredjedel af alle børn eller hvad der svarer til fem tusind børn som levede med svære sociale
meget vigtig forudsætning at vi erkender problemet og vi handler på det der er stadig lang vej
når vi står med en fremstrakt hånd herfra med tilbud om hjælp må de ansvarlige ministre i fællesskab søge områder hvor danmark rent faktisk kan bidrage det kunne være i forhold til en fortsat opdatering af
familieretlige område som har haltet og som bør gøres mere tidssvarende det kunne være i forhold til konfliktmægling familieretspakken som vi har talt om men det kunne også godt være i forhold til kommunefogederne
og i handling vi har en stor opgave forude med de
og som er under dansk varetagelse det er her vi skal sætte vores kræfter ind
ligesom en tæt dialog og en opfølgning i forhold til den grønlandske regering bliver bakket op
og siger at det her er et problem jeg synes det er rigtig vigtigt
påpege er at jeg synes man bør nytænke socialområdet og hvordan man løser i grønland vi snakker om nogle mindre størrelser og derfor synes jeg også at det her med at håndtere tingene
ikke nødvendigvis bare at tage den måde man håndterer tingene på i danmark kunne være rigtig interessant at kigge på vi har et projekt der hedder
tidlig indsats hvor man går ind og hjælper udsatte familier allerede når barnet er i maven jeg synes det er vejen frem at kigge på nogle af de ting men måske også
at være meget mere opsøgende i det sociale arbejde så det
har bakket op om så det er nogle af de konkrete ting man kunne gøre jeg synes
nogle ting og måske også lidt for meget symbolpolitik også når vi snakker børn og unge området i grønland
på socialområdet men ellers synes jeg at initiativerne bør komme fra grønland jeg så gerne at der kom endnu flere initiativer jeg så gerne at området blev opprioriteret
det siger jeg meget klart fordi jeg synes
problematisk at der er så mange børn som er omsorgssvigtede og at vi ikke ser at vi får knækket de kurver som vi har behov for at få knækket
alkoholforbruget er faldet rigtig meget i grønland selvfølgelig kan det også lade sig gøre på børne og ungeområdet
uddannelse det at uddannelsesniveauet er relativt lavt tror jeg også hænger sammen med at der er så mange sociale problemer
er jo netop at vi som samfund også har et ansvar
som også fremsætter forslag så det er noget vi drøfter jævnligt i inatsisartut altså i landstinget i forhold til det andet
ja der er rigtig mange som går fra at være ofre til
og det er også derfor vi ser generation efter generation
det handler jo om at bryde den sociale arv jeg har selv siddet i socialforvaltningen som ansat og set
og det er noget der påvirker rigtig meget så der er behov for at bryde den
flere og flere grønlændere som vælger at bosætte sig i danmark og nogle af dem har også de her ar på sjælen
et rigtig stort behov for at følge op på den strategi for udsatte grønlændere
blandt de fem tusind børn som vi taler om i dag
rigtig mange som har en robusthed en resiliens en evne til at lykkes på trods af de svære opvækstvilkår som de vokser op under
man balancerer billedet i forhold til at det ikke kun bliver det officielle billede men at man netop også
tale med børnetalsmanden i grønland
og få nuancerne med i forhold til de udfordringer som der er for børn og unge i grønland
og fyrre at vi kommer til at mangle syv hundrede million kroner årligt fremadrettet men ja jeg kan sagtens dele din bekymring også om samfundsøkonomien som jeg
nævnte i mit ordførerindlæg jeg synes det
kom frem for nylig på en diis konference
var der enighed om at rusland først og fremmest fører en traditionel udenrigspolitik og selv om den russiske militære militære tilstedeværelse og suverænitetshåndhævelse
holdning til udviklingen i regionen og får en meget mere fremtrædende rolle i alt hvad der vedrører arktis herunder også i forhold til de sikkerhedspolitiske aspekter som vi drøfter her i salen i dag
hvor det frivillige beredskab kunne stå for observation måling og redning til havs og
vi ved at der i dag
én sar hændelse hver tredje dag
er i dag med tilfældige frivillige mange i grønland har en båd og mange har en snescooter
svære arktiske forhold som det vil være
vil et frivilligt beredskab kunne bidrage positivt det glæder mig
snescooterklubben qamutit som på dansk betyder hundeslæden har vist interesse og gerne vil deltage i et frivilligt beredskab som supplement til politiets og arktisk kommandos opgaver i forhold til sar beredskabet
der bliver indkaldt de nordatlantiske mandater indkaldes ikke engang til forligsforhandlinger
gøre vores indflydelse gældende inuit ataqatigiit ønsker at deltage i de kommende forsvarsforligsforhandlinger
ved forhandlingsbordet at sidde med ved forhandlingsbordet er hele forudsætningen for at vi kan gøre vores arbejde
vi kan sikre nogle seriøse resultater det er et vigtigt
undrer det også at der ikke er en tradition for at grønlandske folketingsmedlemmer deltager i finanslovsforhandlinger satspuljeforhandlinger eller forligsforhandlinger vores primære rolle er at varetage grønlandske interesser i rigsfællesskabet
udgangspunkt i det positive
det derfor glædeligt glædeligt at finansministeren her fra talerstolen i december sidste år lovede de nordatlantiske medlemmer
bliver indbudt til finanslovsforhandlinger vi har til gode at få bekræftet at vi
på lige fod med danske kollegaer kan deltage i forligsforhandlinger og derfor vil jeg gerne høre om statsministeren kan bekræfte at alle folketingsmedlemmer er medlemmer af tinget på lige fod
hvor den nuværende styreform bliver kritiseret
lukkede møder bag lukkede døre mellem ordførere og ministre
deles noget viden som ikke er til rådighed for de folketingsmedlemmer som ikke er en del af de her forligsforhandlinger
danmark på vegne af grønland det er ikke et område som som grønland selv varetager så vi er afhængige af at grønland bliver hørt og jeg mener
det er oplagt at de nordatlantiske mandater inviteres med
sker der også en tilbagerulning at den kompetence som man har givet til grønland i forbindelse med selvstyreloven
i hvert fald om en en åben mine i baghaven som jeg kalder det altså en en mine meget tæt på en by med cirka
meget af det her affald skal ud i
en sø meget tæt på
så jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren udtrykke