syvai/nst-ftspeech-common-kanade25hz huggingface dataset:
en høj erhvervsbeskatning det kunne for eksempel være en høj selskabsskat som der spørges ind til indebærer færre investeringer og mindre kapital i form af nye maskiner ny teknologi innovative produkter osv og
påvirker den helt almindelige lønmodtager igennem lavere lønninger
jeg at sige at den præmis som nogle
at lavere selskabsskat ender i lommerne på
til medarbejderne
deler jeg liberal alliances ambition om at sænke skatten for vores
så gøres på mange måder hvis man vælger at sænke selskabsskatten som der spørges ind til i spørgsmålet
årligt efter tilbageløb og adfærd
og sådan en isoleret nedsættelse vil også give nogle andre problemer med symmetrien i skattesystemet
trække dem ud til en lav beskatning så der
og jeg forstår liberal alliances ønske om
i regeringsgrundlaget men det betyder ikke at man ikke kommer til at se på selskabsskatten
blandt andet sørge for at der er et tilstrækkeligt incitament til at arbejde og derfor vil vi som en del af en ny
med bedre balance er det allerede besluttet at udflytte et historisk
kalde det provinsen men resten af danmark
baseret på de erfaringer vil regeringen i to tusind og atten fremlægge forslag til
sikre vækst i hele danmark hvor
ikke enig i den præmis der er lagt til grund for
skal ikke ses som et kompenserende tiltag i forhold til andre ting
på den offentlige kontra den private sektor man skal kigge på udviklingen generelt og det er
som jeg ønsker den her regering skal måles på og det er også det man skal måle
tilbuddene og tildele opgaven
her er det vigtigt at holde fast i at når en potentiel leverandør til staten har ejerstruktur
nødvendigvis nødvendigvis ensbetydende med at de ikke betaler den korrekte skat
forventeligt er afsluttet ved udgangen af næste år
må vi se på hvordan listen ender med at se ud og hvordan den kan bruges til konkret
der har arbejdet ganske intensivt med og det er et problem der har eksisteret i alt for mange år
de nuværende ejendomsvurderinger har skabt usikkerhed om grundlaget for boligbeskatningen i i danmark og jeg forstår godt at der er nogle skatteborgere
når de skal betale deres boligskat og i nogle tilfælde er det jo rigtig mange penge
de skriverier der har været i pressen om skats ejendomsvurderingssystem stiller sig sig lidt undrende over for
er med til at undergrave tilliden til boligskatten og boligskatten er jo om man kan lide den eller ej en meget væsentlig indtægtskilde for staten
vores boligbeskatningssystem og boligbeskatningen i danmark
skal vi have et langt bedre
og og det er det vi får med et nyt ejendomsvurderingssystem
at jeg er meget tilfreds med at det er lykkedes at indgå et meget bredt forlig om
den brede kreds af partier der er
man kan selvfølgelig sige at
manglede al den stund at alle de partier der er med er
også en række partier der har haft skatteministerposten og forsøgt at løse problemet men jo
og et konstruktivt forhandlingsforløb hvor hvor alle de partier der har arbejdet med det her i de forgangne år også under den tidligere regering har været
gerne kvittere og sige tak for det synes jeg
det er altså et utrolig vigtigt skridt vi tager med med den aftale der er lavet
her lovforslag udskyder vi jo klageadgangen yderligere for i foråret
udestår som den politiske forhandling som flere ordførere
skal indrette et nyt boligbeskatningssystem nu får
vi grundlaget for vurderingerne på plads
skal der så ske med med boligskatten og her er det jo afgørende at vi finder en langtidsholdbar model for boligskatten der sikrer tryghed
sikrer at de samlede boligskatter ikke stiger ved overgangen til de nye vurderinger
sigte efter senest inden tredjebehandlingen af lovgivningen om det nye ejendomsvurderingssystem at indgå en aftale om tryghed om boligbeskatningen
vi har skrevet nogle linjer om i aftaleteksten
ligetil og kommer til at tage lidt tid ser jeg nu frem til dem og jeg håber at det er muligt at få en god aftale på plads der sikrer tryghed om boligejernes økonomi hvis der skulle være spørgsmål
på dem her i salen i dag eller under udvalgsbehandlingen
debat der har været først og fremmest vil jeg
rune lund og enhedslisten
er jo rigtigt at når man i
når engbergudvalget er kommet frem til at der er et spænd
afhængigt af hvilken situation sælgeren er i og hvilken situation køberen er i
er altså et spænd synes jeg det er naturligt at at den usikkerhed vi ved
til gode i en eller anden udstrækning så kan man diskutere
et rimeligt princip at den usikkerhed kommer boligejerne til
vælge at gøre men men det synes regeringen altså ikke er hensigtsmæssigt
jeg bare sige som en replik til den diskussion og meningsudveksling der var før mellem herre martin
og jeg har forståelse for at man ikke ønsker at støtte
også godt forstå at man måske ikke kan se sig selv i i det nye forslag om
man ikke skulle kunne støtte det her lovforslag
vi er vel enige om at vi skal have et nyt vurderingssystem
jeg synes det ville være smukt hvis der var bred opbakning i folketinget
man indretter vurderingssystemet
føre til at en del af lovforslaget kan alternativet
meldt ud at man vil gøre med sit udspil er at man vil lave et nyt og og forbedret boligskattestop
der ikke længere vil være nogen fastfrysning af
være en mulighed for at indefryse og der vil være en en aflyst grundskyldsbetaling
i ganske stort omfang så man får en normalisering af boligskattestoppet hvor det kommer ind under de regler der gælder for den øvrige del af de skatter og afgifter der er omfattet af skattestoppet
for boligejerne med de bemærkninger
også positivt hvad der bliver sagt at
herre rené gade kan stille spørgsmål og så skal jeg sørge for at skatteministeriets
i debatten nedsætter vi registreringsafgiften ved at forhøje skalaknækket fra fireogfirstusinde
det gør vi jo fordi det er aftalt i finansloven og det er jeg som skatteminister
tilfælde registreringsafgiften fordi vi har et skattetryk i danmark som er alt for højt så kan man selvfølgelig politisk diskutere hvor henne man skal sænke skatten
når det er fint at sænke registreringsafgiften
handler det om at selv efter
sidste år fra en hundrede og og firs procent til
og med den forøgelse af skalaknækket som jo et eller andet sted
at gøre det billigere for danskere at købe mere familievenlige og trafiksikre biler afgiftsnedsættelsen betyder som jeg også hørte flere ordførere var inde på at en mellemstor familiebil vil blive otte
det er mindre end den nedsættelse der var sidste år
topskatteøvelse den tidligere regering lavede hvor man hævede grænsen
er store effekter at hente til at starte med jo mere man hæver grænsen jo færre der betaler topskat jo mindre bliver selvfinansieringsgraden
en nedsættelse af registreringsafgiften skønnes samtidig at have en positiv effekt på arbejdsudbuddet det har der været lidt debat omkring og den kan vi også tage hvis der skulle være spørgsmål til
for den debat der været og for de indkomne høringssvar som
har modtaget til trods for at lovforslaget er sendt i høring med en kort frist
også beklage at der ikke har været en fire ugershøring af lovforslaget det burde der
alle lovforslag men det skyldes altså i det
at lovforslaget er en del af aftalen om finansloven
seksten dels hensynet til at få lovforslaget vedtaget så hurtigt som muligt af hensyn til bilbranchen jeg tror også det
været utilfredse med den korte høringsfrist
om at få det gennem folketinget så det kan komme ud at virke ude i virkeligheden
fast jeg ser frem til den videre behandling af
her i salen i dag og til
lige skal knytte et par bemærkninger til den debat der har været rejst
den tidligere venstreregering har noteret sig at dansk folkeparti har en interesse for reparationsgrænsen og også fremfører en fornuftig argumentation
været drøftet nogle gange og jeg oplever ikke at der
som herre rené christensen fremfører
fordi vi to gange har nedsat registreringsafgiften jeg har i øvrigt også haft et kapitaltab det synes jeg
er lidt større og det synes jeg egentlig er et meget godt bytte
og jeg og fremfører argumentationen om at det er et meget gammelt studie der ligger til grund øvrigt et studie der ikke handler om registreringsafgiften
sænkelse af marginalskatten
jeg vil meget gerne diskutere studier eller andet altså jeg har det ønske som skatteminister og som politiker at vi ikke skal politisere den måde man regner på men men have det bedst mulige beregningsgrundlag og derfor er
så skal man finde et eller andet rum at gøre det i hvor man
opdatere de beregningsmetoder man bruger og der er i øvrigt også nogle der kritiserer den måde man beregner reparationsgrænser og andet på
det udgangspunkt som politiker og også som skatteminister at kigger på hvad de økonomiske beregninger er men men jeg har også andre ting der ligger til grund for hvor jeg holdningsmæssigt står i forhold til
dårlig idé og i det her tilfælde er det ikke arbejdsudbuddet der afgørende for regeringen og
er naturligvis opmærksom på at for eksempel advokatsamfundet finder at det fortrolige rum der skal være medlem advokat og
klient kan være udfordret der vil jeg gerne forsikre om at det fortrolige forhold mellem advokat og klient
lovforslaget skat får med den nye kontrolbestemmelse alene adgang
til regnskabsmaterialer herunder korrespondance om salæraftale og andre oplysninger af økonomisk betydning for afregning over for klienten og ansøgning om
vi har jo en lang tradition for at advokater har en særlig rolle i
og fortolkes indskrænkende det betyder som sagt at advokater alene skal udlevere oplysninger til brug for skats kontrol
at man kompromitterer den fortrolighed der er mellem advokater
anmodning og efterleve proportionalitetsprincippet
er en balance mellem mål og middel dertil kommer at et kontrolbesøg efter retssikkerhedsloven skal varsles fjorten dage inden
finder rådgivningsmateriale med videre frem det er ikke skat der skal gøre det på den måde sikres der en balance
omkostningsgodtgørelsesordningen fortsat kan være til gavn for de borgere og virksomheder som ønsker skats
den altovervejende positive modtagelse af lovforslaget baggrunden er jo
også en række ordførere har været inde på lidt sørgelig nemlig at vi er i en ekstraordinær situation som følge af
suspenderingen har nødvendiggjort at der skal udvikles et helt nyt inddrivelsessystem og
det er helt vigtigt at inddrivelse af gæld til det offentlige kommer på fode igen og at den vel at mærke
smalle venstreregering i foråret to tusind og seksten indgik en aftale med kl om at kommunerne overtager inddrivelsen af deres ejendomsskatter og det der hedder andre fortrinsberettigede krav
to tusind og seksten fulgt op af skatteudvalgets beretning om kommunernes
af inddrivelse af fordringer som led i behandlingen af beslutningsforslag b
en opfølgning på aftalen og det beslutningsforslag og den beretning der blev skrevet og jeg kvitterer selvfølgelig
er glad for at der var et beslutningsforslag og
fremsætter det her lovforslag i
at ejendomsskatter og andre kommunale fortrinsberettigede krav
hurtigst muligt og det giver kommunerne mulighed for selv at en effektiv inddrivelse af de kommunale ejendomsskatter og lignende krav så man kan komme i gang med afviklingen af det der desværre er en stigende
til de her fortrinsberettigede krav
som fremadrettet skal forenkle genoprette og effektivisere inddrivelsesområdet og et af de helt store lovforslag er jo forenklingslovforslaget som kommer senere i samlingen hvor vi altså forenkler inddrivelseslovgivningen for
herre jesper petersen herre rune lund havde nogle meget faktuelle spørgsmål
om det der handler om at
de overtager en del af det der tidligere var en statslig opgave skal
et klassisk kl synspunkt og det
rigtigt som herre rune lund redegør for at det så er
så stærke ideologiske holdninger til om den opgave
i kommunerne eller måske helt eller delvis
være fordelt på alle aktørerne
permanent og at det bedste vil være at finde én aktør der kan løfte inddrivelsesopgaven
og der får vi så et godt udgangspunkt med det nye it system der
i forhold til debatten om penge man flytter over til kommunerne
områder hvor der er behov for at tilføre skat yderligere midler men
partier der indgik en investeringsplan hvor man for finansloven for sytten og for
til til skattevæsenet et historisk løft til skattevæsenet
i mange år regeringen gav i den forbindelse tilsagn om at de penge
vil regeringen tage på sine skuldre og anvise finansiering til i kommende finanslove
investere i vores skattevæsen og en meget stor del af de penge bliver brugt på at få styr på inddrivelsen
en meget meget lille del af den debat og man skal huske det store billede som altså er
lave en aftale mellem alle folketingets partier men så ville det tage længere tid at nå frem til en aftale og
uenige om blandt andet hvordan vi skal finansiere det her al den stund at enhedslisten ikke har stemt for den samlede finanslov
sit svar eller understøtter nemlig at vi bare kan ansætte titusindvis af mennesker så tjener de sig selv hjem
godt være at man kan ansætte en medarbejder
allokerer vi jo flere ressourcer fra andre områder i skat
til momskontrollen og jeg udelukker ikke at man skal se på om man man skal gøre mere
ved at drive et skattevæsen vi kunne ansætte tusindvis af medarbejdere
kan jeg ikke men den
oversendt til folketinget før jul
og det statslige for tredje kvartal af og seksten og det kan også være at vi
andet på det kommunale område hvis herre jesper petersen ønsker det i udvalgsbehandlingen kan få mere opdaterede tal
for hvordan det ser ud med de kommunale restancer men indtil vi har fået en effektiv inddrivelse
sker der jo desværre det at
fordi der bliver påskrevet renter og det er en stor del af stigningen men
der er tænkt på der så det har
det kan være at det skal revurderes i opadgående retning og det kan også være at det skal revurderes i nedadgående retning på forskellige områder og mit mål som skatteminister er ikke at bruge x antal kroner eller at ansætte x
ikke er småpenge syv
en stor del af med finansloven før jul og som man nu går
med bil og togpendlere udfordringen og grunden til at det ikke er løst er at der skal findes en løsning der er enkel og rimelig for alle og
bornholmske flypendlere og det
jeg vil godt sige at det er min klare forventning
vi finder den finansiering der nødvendigvis måtte være behov for så spørges der ind til reglerne for søfolk på
der spørges til hvornår der foretages en justering af det såkaldte destinationskrav så søfolk der arbejder om bord på skibe
sejler forsyningssejlads til andre skibe på åbent hav også kan blive omfattet af den skattefri dis ordning
understrege at regeringen er meget positiv i forhold til at lempe destinationskravet hvis eu retten giver os mulighed for
med kommissionen for at finde ud af om det er muligt
når vi laver
som herre jesper petersen var inde på at der har været en tilvækst i restancer vedrørende blandt andet virksomhedernes manglende afregning af indeholdt a skat og
en ekstraordinær tilgang af restancer vedrørende virksomhedernes indeholdte a skat og arbejdsmarkedsbidrag men derimod
inddrivelsesprovenuet er reduceret altså de penge der kommer ind og derfor er der
altså ikke noget der tyder på situationen afspejler snarere at skats inddrivelse fortsat er stærkt præget af suspenderingen af den automatiske inddrivelse i efi
fra september to tusind og femten
skulle gennemgå gældsposter manuelt i stedet for maskinelt
derfor er det naturligvis også ekstra vigtigt at skat i faserne
præget af den her suspendering tilbage fra september to tusind
været det problem at de her krav der ligger i forhold til udlandsdanskere aldrig har været fuldt ud understøttet af
selv mens systemerne var i drift hvorfor inddrivelse af de her krav har været begrænset i perioden og dertil kommer at der for en stor del af
i den aktuelle situation med genopbygning af inddrivelsesområdet på baggrund af
den brede politiske aftale om et nyt skattevæsen prioriterer skat den manuelle inddrivelse også på det her område efter risiko og væsentlighed og der er så en yderligere kompleksitet forbundet med inddrivelse af gæld til det offentlige når
også på om private aktører kan hjælpe med at overtage inddrivelsen af dele af
i tilstrækkeligt omfang men det er et område som jeg selvfølgelig ønsker
men vi skal gøre det efter risiko
i øjeblikket en større udfordring inden for
end uden for men det betyder ikke at tingene får lov til
man kan diskutere i hvilket omfang men i hvert fald i et vist omfang bliver pålagt de forbrugere der køber varen og
der bliver solgt så bedre rammebetingelser for virksomhederne og færre høje skatter og afgifter
fører alt andet lige til eller bør føre til billigere varer til gavn for dem der køber jeg er glad for at borgere og virksomheder allerede fra to tusind og sytten får lavere elregning
fru lisbeth bech poulsen i at regeringen har misinformeret i forbindelse med forhandlingerne
det står beskrevet i lovforslaget jeg tror også det er beskrevet i
de regler der gælder og det har
været den eneste begrundelse og den begrundelse jeg vil nævne nu er jeg ganske overbevist om at mine kollegaer i regeringen har nævnt ganske mange gange
det faktum at vi har en usund finansieringsmekanisme til den grønne omstilling ved psoen
jamen flere ordførere har været inde på det når der er en
udtryk for at det ikke har været den smarteste og mest intelligente måde at finansiere den grønne omstilling på og der er en ganske væsentlig samfundsøkonomisk gevinst ved at afskaffe psoen det vil sige
finansiere den grønne omstilling som psoen er udtryk for eller var udtryk for på
er også ud fra en politisk betragtning mere fornuftigt forstået på den måde at inden
vi fik afskaffet psoen havde vi en finansieringsmekanisme hvor en kreds af politikere
investeres i af solceller og vindmøller
man ikke kunne kontrollere hvor meget der blev bygget
over elregningen fra borgere og fra virksomheder og på den måde har man skabt en finansieringsmekanisme
en skatteminister der tager vare på de
at man kan have en automatisk finansieringsmekanisme hvor der ikke er sammenhæng mellem dem der kræver pengene op og dem der rent faktisk bruger
det fornuftigt at den grønne omstilling nu kommer ind på finansloven at finansieringen af den kommer ind på finansloven og skal prioriteres af os politikere på lige vilkår med
vi ellers ønsker og jeg er sikker på at det fortsat vil være muligt at prioritere
grønne omstilling i tilstrækkeligt omfang også selv om
ikke nogen hemmelighed at regeringen har haft et ønske om at bringe pso regningen
og fortsat er danmark jo et land der i de kommende år vil investere milliarder
kroner i vedvarende grøn energi
et andet væsentligt argument for at
er med til at sikre at det for rigtig manges vedkommende ikke kan betale sig
den grønne el eller at virksomheder og borgere vælger at
brændsler i stedet for derfor
kommissionen derfor har vi gjort det og derfor
og virksomheder i i et væsentligt omfang samtidig vi kan opretholde
grøn vedvarende energi nå men med de bemærkninger
for den debat vi har haft jeg besvarer naturligvis
skal betale for massive
det er svært at forklare hvorfor vi skal finansiere det det må være en opgave for tyskland
det var jo alternativet vi skulle åbne op for at man via den her ordning kunne få støtte i udlandet og det har regeringen af politiske årsager ikke ønsket det kunne man godt have valgt
løst problemet ad den vej men det var ikke en farbar vej
de partier som der forhandles med som jeg har har forstået det
den ordning man har i øjeblikket kan i ikke fortsætte med for den vil være uforenelig med
har valgt at udmønte finansieringen på er derfor er der jo nogle flere nuancer i det spørgsmål
sandt eller falsk men det er hævet over enhver tvivl at kommissionen har vurderet at det danske pso system ikke er foreneligt
med med eu traktaten så var der forskellige måder hvorpå man kunne
den måde regeringen har valgt at en bred kreds af partier en anden måde
nogle partier i forhandlingerne også har argumenteret for
vi behandler i dag alle ejendomme det vil sige erhvervsejendomme
beboelsesejendomme ejet af andelsboligforeninger private udlejere og almene boligselskaber
kritiseret sidste år alle ejendomsejere der i to tusind og sytten betaler grundskyld
en stigning i deres grundskyldsbetaling i forhold til
hvor grundskylden også har været fastfrosset i
vi siden vi debatterede lovforslaget om fastfrysning sidste år rykket væsentlig nærmere to helt afgørende milepæle regeringen har i forhold til
ejendomsvurderinger og en aftale om tryghed om
jeg har allerede flere gange også her i salen kvitteret for den brede kreds af partier
forliget om det nye ejendomsvurderingssystem
gentage rosen igen i dag det er et utrolig vigtigt og desværre i offentligheden undervurderet skridt vi har taget med den aftale om
et nyt og mere korrekt ejendomsvurderingssystem
kunne man ellers godt frygte
det grundsynspunkt at tryghed om boligejernes økonomi er for vigtigt til at
der må vi holde øjnene på på bolden og det det handler om nemlig at sikre tryghed om boligejernes økonomi og sikre at hvis man har købt et hus så kan man også fortsat bo i det uden at skulle
grundet boligskatter indtil et nyt
og fortsat fastfryse beskatningsgrundlaget for grundskylden for
står beskrevet i det nye regeringsgrundlag
nogle måske vil rejse nemlig at fastfrysningen ikke vil have lige stor betydning for alle boligejere og det må man jo erkende
at fastfrysningen vil have størst betydning for de boligejere som i to tusind og sytten står over for de største grundskyldsstigninger
andre ejendomme når man ikke loftet og jo større basen er altså stigningsbasen
opgjort i kroner og øre men det ændrer ikke ved at alle boligejere der
sytten ville have oplevet en stigning i grundskyldsbetalingen får en hjælpende hånd
jeg frem til en konstruktiv udvalgsbehandling men hvis der skulle være spørgsmål
skal have den neutrale nummerplade eller en eu nummerplade eu nummerpladen er jo og
jeg forstår spørgsmålet sådan at valgmuligheden ønskes ændret
skal kunne vælge mellem en dannebrogsnummerplade og
en eu nummerplade og at man således ikke
neutral nummerplade hvis
jo anføres at det i højere grad end i dag får karakter
en politisk meningstilkendegivelse
jeg er ellers normalt glad for politiske tilkendegivelser
synes altså ikke det hører det hører hjemme på på nummerpladen
jo også meget specifikke regler for nogle bilister
hverken at vise dannebrogsflag eller eu flag på deres nummerplade og den mulighed vil jo bortfalde hvis man ikke længere kan vælge en neutral nummerplade derfor synes jeg ikke som skatteminister at
om en meningstilkendegivelse det kan godt være at
det er der ikke noget politik i men jeg tror at nogle vil opfatte det sådan og at nogle
den ordning vi har i dag fungerer udmærket
eu symboler skal skubbes foran nationalstaternes symboler flag og andet
opfatter ikke eu nummerpladen som et eller andet stort forkromet identitetsskabende projekt for eu
i konflikt med vores europæiske fællesskab derfor tror jeg altså at det vil politisere tingene selv om
spørgeren jo er i sin gode ret til at ønske
og det er helt uacceptabelt at personer og virksomheder kan gemme formuer i skattely og undgå at betale den skat
i forhold til indsatsen og derfor kommer jeg ikke herned i folketingssalen i dag med en stor pose penge til at
forøge indsatsen mod skattely men der er en bevilling
jeg heller ikke stå og love det her men jeg har lovet jo folketingets partier en drøftelse af hvad vi gør i forhold til skattely skattelovrådet er blevet bedt om
se på det og derfor får vi en politisk drøftelse en forhandling om man vil af
kan komme nærmere det her spørgsmål men nej jeg har ikke en pose penge med her i spørgetiden i
hele landet derfor ønsker regeringen at man som boligejer skal have tryghed om
boligskatten uanset om man bor i gedser grindsted eller gentofte eller for
hvor spørgeren er opstillet med regeringens boligudspil vil syv ud af ti syv ud af ti ejerboliger opleve lavere boligskatter i to tusind og en og tyve end med de nuværende regler
vil få en skatterabat der sikrer at de ikke kommer til at betale mere end med de nuværende regler vores plan betyder kort og godt at ingen boligejere stilles ringere
det mener jeg sikrer tryghed for alle landets boligejere jeg er personligt glad for
skønner vi at de samlede ejendomsskatter i to tusind og en og tyve bliver reduceret med tredive procent eller mere i ti landdistriktskommuner mens den gennemsnitlige reduktion i københavns kommune skønnes at blive omtrent det halve
seksten procent så hvis man kigger
smalle venstreregering kom med og en af de forbedringer er
har fået karakter af symbolpolitik den berører meget meget få boligejere
har lagt frem så er det ikke skævt hvorfor er det ikke det det er det blandt andet
sætter vi de samlede boligskatter ned med i gennemsnit fem og tyve procent
der er så nogle andre ting der tilgodeser andre dele af
står jeg på mål for regeringens politik det gjorde jeg under den tidligere
og det gør jeg under den her regering og det
kan jeg sagtens gøre også med den ændring af udspillet at progressionsgrænsen er fjernet for
i nordjylland hvor jeg selv kommer fra så synes jeg
kan se så vi kan lande en boligaftale der sikrer den tryghed for boligejerne som
under den tidligere venstreregering hvor vi præsenterede en
og fem og tyve plan som jeg synes var fremragende og fremtidssikrede danmark for kommende generationer tog man enkeltelementer ud og sagde det er geografisk skævt det er socialt skævt og det kunne man muligvis godt have en pointe i
få en mere lempelig beskatning på bornholm er det er det
og i nordsjælland er der så nogle andre ting der
gavn af fastfrysning af grundskylden og afskaffelse af progressionen men samlet set
som den nye trekløverregering er kommet med og mit ønske er at vi hurtigt kommer i mål til at få sikret den tryghed som vi skylder boligejerne og få fjernet den utryghed der i øjeblikket er på boligmarkedet fordi vi politikere diskuterer boligbeskatning
er jo kommet med forslaget oven i
ønsker at sikre tryghed for alle boligejere
andre elementer der kompenserer boligejere i andre dele af landet
argument som jeg også mener man bliver nødt til at forholde sig til lad
i forhold til hvor meget der bliver betalt og hvor meget der er nogle der allerede i dag betaler i
og lempet på en lang række ting i lovgivningen
planloven og det giver øgede udviklingsmuligheder
poulsen gør for at understrege sin pointe men men vi skylder at se tingene
det udspil vi har lavet er der tryghed ikke kun for nogle men men for alle boligejere både dem der bor i små huse i mellemstore huse
man kan lægge alle regeringens politikker oven på hinanden og lave et
synes jeg at der er en stor grad af af balance i det
for boligejerne i nordsjælland som får fastfrosset
men dog ikke skal betale mere så samlet set
der er rimelighed i boligudspillet såvel som
flertal i folketinget der indgik en efter herre rune lunds opfattelse historisk
så langt er jeg enig med med herre rune lund jeg er ikke enig i at det så er en situation hvor det bare er
ved den historiske aftale og der er også medfinansiering
aftalen vil styrke konkurrenceevnen og fastholde danske arbejdspladser ikke mindst inden for industri
ganske mange tusinde helt almindelige danskere der arbejder inden for industri
og produktionsområdet
er aftaleparterne enige om nødvendigheden af en fortsat grøn omstilling og med aftalen
fælles opgave med at sikre en holdbar finansiering af den grønne omstilling over finansloven og denne finansiering
står i aftalen blandt andet ske ved en justering af de eksisterende regler for visse erhvervsmæssige investeringer og det her lovforslag udmønter så den del af aftalen
er formålet med lovforslaget at dæmme op for asymmetrisk
skæv beskatning af fysiske personers investeringer i de såkaldte ti mandsprojekter
i solcelleparker vindmøller og ejendomme
i realiteten er skattemotiverede projekter ti mandsprojekterne
de første års underskud fradrages med fuld skatteværdi i anden personlig indkomst som for eksempel løn og det
at nedbringe ens betaling af topskat
den skattemotiverede fordel der ligger i at investere i projekterne til kommende års topskattebetaling og på den
beliggende i udlandet vil de første års afskrivninger og underskud fuldt ud kunne fradrages i anpartshavernes øvrige danske indkomst
år siden der er dog en væsentlig forskel nemlig at indkomsten for ti mandsprojekterne fortsat beskattes som personlig indkomst og
ikke kapitalindkomst og det er vigtigt at de her investeringer fortsat beskattes som personlig indkomst
derudover er det ikke hensigten
indgreb skal være væsentlig anderledes end det der blev indført ved anpartsindgrebet i
vil nemlig lette forståelsen af reglerne idet meget af den eksisterende praksis på området mere eller mindre kan lægges til grund men som flere ordførere var inde på blandt
har lovforslaget givet anledning til kritik
at socialdemokratiets ordfører var inde på det specielt fra de virksomheder der i dag lever af at udbyde anpartsprojekter i ti mandsprojekter
set godt forstå at at de fremfører en kritik hertil vil jeg bare bemærke at det jo fortsat kan være attraktivt at investere i anpartsprojekter såfremt projektet i sig selv er rentabelt og økonomisk sundt
årsagen til at man investerer hvorimod investeringen ikke bør foretages for at opnå en skattefordel som reelt betales af alle andre det er som sådan ikke rimeligt der er heller ikke tale om at anpartshaverne
således at underskud fra et anpartsprojekt alene kan modregnes i senere års indkomst fra samme projekt
har der som sagt været kritik af overgangsreglerne som en del har fundet for stramme den kritik
jeg som skatteminister valgt
en række af høringsparterne også
jeg har givet her i salen i dag og
vi åbner op for at der kan ske salg af såkaldte brugte anparter når de anparter sælges inden for
det vil sige at hvis en deltager ikke kan betale sin
anparten sælges til de andre deltagere der
er tilbage uden at de her anparter omfattes af nye regler jeg synes egentlig at det er et meget godt
imødekommet hundrede procent men vi har fundet en løsning som jeg tror
der nu har investeret i et ks projekt i forventning om at reglerne
fastholde at der generelt ikke kan åbnes op for at brugte anparter ikke omfattes af de nye regler såfremt de sælges til en uden for anpartshaverkredsen eller at de eksisterende projekter kan foretage nye investeringer
sit indhold jeg er desuden også faldet over en enkelt artikel
skrev at lovforslaget også påvirker muligheden for at investeringer i ti mandsprojekter kan indgå i virksomhedsordningen
i retning af at få skabt en velfungerende og effektiv inddrivelse
har sagt en del gange før nemlig at det efter min opfattelse som skatteminister
ret eller rimeligt at andre borgere skal betale for dem
berolige den socialdemokratiske ordfører herre jesper petersen med
en omkostning for dem der betaler og det er simpelt hen
den kollektive retssikkerhed som jeg ved ligger socialdemokratiet meget på sinde det
interesse for staten og for fællesskabet
også og det er så den dimension jeg lægger oveni og
derfor skal det altså også foregå
sig gældende i forhold til til efi
jo altså slukkede for den ottende september to tusind og femten da man stoppede al automatisk inddrivelse af gæld
efi ikke fungerede var at systemet skulle tage højde for en lang række særregler og et meget indviklet
har aftalt at iværksætte en række initiativer så inddrivelse af gæld til det offentlige kommer på fode igen
forhandlingsklima der er i den kreds af partier der står bag investeringsaftalen hvor vi investerer op mod syv milliard kroner og skal ansætte op mod tusind flere medarbejdere i
tyve end dem der er i skattevæsenet i i dag
ikke taler ordentligt til hinanden er
den aftalekreds vi har og i øvrigt den proces vi har kørt
en række andre forslag for at få genopbygget
til skattevæsenet et godt eksempel på at
den fremstilling ikke er
også være plads til men vi er enige om og det er jeg som skatteminister glad for at vi skal have et skattevæsen hvor systemerne nedenunder fungerer
kvittere for i lyset af erfaringerne med efi
er det nødvendigt at forenkle reglerne på inddrivelsesområdet og ophæve en lang række særregler og som flere ordførere
helt afgørende for udviklingen af it systemet
ikke selv udvikler i skatteministeriet men som man har købt
en vare der var på hylden og som man så får rettet til man har også lært af
man kan få it understøttelse og fokus på forenkling af det nye it system har således været drivende
det lovforslag som vi førstebehandler her i dag udmønter de forenklinger
af de grundlæggende elementer og strukturer i
det nye it system fremadrettet kan der blive behov for at fremsætte andre lovforslag der tager sigte på at understøtte den videre udvikling af det nye it system og den fremadrettede administration
su modtager der har fået
ikke betaler af på det og har misligholdt det
lån og strafprocessuelle omkostninger fremadrettet forrentes på samme måde som hovedparten af al anden offentlig gæld
under inddrivelse det har ikke noget med lovforslaget som sådan at gøre men det har jo noget med
hensyn til udviklingen og understøttelsen af det nye it system ud fra et ønske om at gøre det så enkelt som muligt den samme rentesats gælde på flest mulige
hvis jeg lige kort skal respondere på et par ting som blev nævnt her under
for det gode og konstruktive forløb der har været i forhold til enhedslisten
der gør at jeg som skatteminister pludselig kan afskrive fordringer for et stort milliardbeløb den afskrivningsøvelse der har været snak om kommer der til at være politiske forhandlinger om
løse det afskrivningsproblem der kan vi ende med at
til et lovforslag men så skal det selvfølgelig behandles her i folketingssalen den bemyndigelse der ligger i lovforslaget
om fordringerne er retskraftige det vil sige
har drøftelser med kommunernes landsforening om hvordan vi sikrer at deres ønske om at overtage en del af inddrivelsesopgaven
det er jo i sidste ende et spørgsmål som
forhandlingerne om kommunernes økonomi
mig men ovre i finansministeriet men jeg er
jeg sige tak for en god modtagelse og meddele folketinget at hvis der måtte være spørgsmål både her i salen i dag og under udvalgsbehandlingen så vil jeg glæde mig til at svare på
vel som dem der var i vk regeringens levetid
som man ikke gjorde rigtigt og som har ført til en lang række problemer som vi står med i dag
at der er nogen uanset hvilken partifarve
har haft en dagsorden om at skattevæsenet ikke skulle fungere tværtimod
for skattevæsenet hvor meget man kunne effektivisere hvor meget man
bred kam og det vil jeg godt anerkende det gælder mit eget parti og det
set også mit indtryk at det gælder spørgerens
føre til at man vil bruge rigtig mange penge
muligt at finde penge til det men jeg har noteret mig det ønske fra socialdemokratiet
og fra en række andre partier og jeg må da også erkende som skatteminister at der er områder hvor der er behov for at øge kontrolpresset så jeg håber
penge til det i nogle af de forhandlinger vi kommer til at få
en del af det boligbeskatningsudspil regeringen
fastfrysningen i seksten er allerede vedtaget af folketinget fastfrysningen
jeg håber da også at spørgerens parti vil stemme for selv om det ikke
med udspillet indeholder jo meget mere end det spørgeren
en og tyve og samlet set og det jeg appellerer til
kommer boligudspillet i særlig grad landdistriktskommuner som lolland til gode
udsigt til at de samlede boligskatter for
fire og fyrre procent lavere for en typisk husejer på lolland for en typisk husejer i rudersdal er der udsigt til en lavere boligbeskatning end det
femten procent i i rudersdal
er en lettelse i procent også selv om
lolland end i rudersdal så kan man komme
lolland men det synes jeg ikke er er uretfærdigt blandt andet set i lyset af at en boligejer i rudersdal betaler sytten gange så meget
til det politiske udgangspunkt man man har
og jeg og jeg mener at gode venstrefolk
som henrik høgh og også lars krarup måske er faldet lidt for den skræmmekampagne
jo fremhæver enkelte elementer i vores boligudspil og
det kan man muligvis godt fremføre når det handler om grundskyldsfastfrysning som jo
tilbagebetaling som kommer landdistrikterne mest til
en holdning jeg kan anbefale socialdemokratiet
jeg vil gerne forpligte mig til at sætte mig ind i arbejderbevægelsens
grundskylden og siger at hvis du bor uden for de større byer så får du ingenting ud af det her eller meget små beløb
det er isoleret set rigtigt nok
men det er ikke regeringens udspil regeringens udspil er en række elementer
eksempel betales tusindvis af kroner tilbage til boligejere
og hvor skatten i øvrigt generelt bliver sat ned som følge af forsigtighedsprincippet og hvor den ikke bliver sat ned i nordsjælland eller i hovedstadsområdet
appellerer jeg til at man kigger på regeringens udspil i en helhed og ikke hiver enkeltelementer ud
så håber jeg sidst men ikke mindst at at vi når til enighed
danmark skal ikke bidrage til at øge skattekonkurrencen mellem mellem landene når
højeste skattetryk så hvis vi starter den konkurrence
eller eller mit parti men vi må dog erkende at danmark er en del af verdensøkonomien
også hvilken skattepolitik der føres i andre lande
som at vi har konkrete planer om at sænke selskabsskatten storbritanniens beslutning om at forlade eu og valget i usa har sat fokus på mulige selskabsskattelettelser i de her lande
andre lande i verden til at tænke i de samme baner og det er en udvikling
vi som ansvarlig regering overvåger og er klar til
reagere på hvis det skulle være nødvendigt det er sådan jeg opfatter det som erhvervsministeren sagde og det er en linje jeg fuldstændig
danmark skal være et attraktivt sted
har vi ikke nogen konkrete planer om at sænke selskabsskatten det skal der også et flertal til som det er svært at
at se på hvordan vi får sat selskabsskatten ned
holde øje med hvad skattesatserne er i de lande der er omkring os for ellers flytter investeringerne til storbritannien eller til andre lande
to tusind og tretten at beslutte at sætte selskabsskatten ned over en årrække
ikke det samme som at regeringen går foran og har konkrete planer om det det har vi mig bekendt
fordi storbritannien klart har sagt at man vil indgå en skattemæssig konkurrence
hvis man ikke får en ordentlig handel
man gøre storbritannien til et attraktivt land at placere sig i som virksomhed og det presser bare et land som danmark
fordi vi eksporterer meget til storbritannien og fordi en række virksomheder som ligger i danmark kunne have interesse i at ligge i storbritannien
jeg mener erhvervsministeren på ansvarlig vis gør i det
men jeg vil advare om at gå ned ad den vej som jeg synes socialdemokratiet lidt går ned ad nemlig at vi skal samarbejde i stort omfang omkring skattepolitikken jeg vil ikke have at den skattepolitik vi fører i danmark skal dikteres
den er sammenhængende med den velfærdsmodel vi har valgt så den indflydelse skal vi beholde på nationale hænder men selvfølgelig har spørgeren da ret i at vi kan samarbejde om at sikre at konkurrencen foregår på ordentlige vilkår men vi kan jo ikke gøre noget ved at storbritannien er på vej til at forlade
mit svar vil læne sig meget op af svaret
og har læst den artikel som erhvervsministeren udtaler sig i siger erhvervsministeren ikke at vi skal sænke selskabsskatten i morgen
noget om den skattekonkurrence danmark er en del af
særlig gør sig gældende på selskabsskatteområdet og det redegør erhvervsministeren
det er jo en konkurrence hvor tingene
en folkeafstemning som den britiske premierminister naturligvis respekterer
og som led i den politiske diskussion der
om at storbritannien nu får frihed til i større omfang at indgå i den globale skattekonkurrence
hvis storbritannien pludselig går ind og nedsætter sin selskabsskat
noget kunne tyde på eller på anden måde forbedrer
sine rammevilkår sådan at man kan tiltrække danske virksomheder danske arbejdspladser flytte dem fra danmark til storbritannien så bliver vi som ansvarlig regering nødt til at tage bestik af det det er det der ligger i erhvervsministerens udtalelser jeg synes det er super fornuftigt af ham at udtale sig
har gjort det betyder bare ikke at vi aktuelt har nogen planer om at
et større fradrag for forskningsudgifter et fradrag i selskabsskatten er en indirekte sænkelse af selskabsskatten det kunne være
handler om at virksomheder ikke kan trække deres driftsomkostninger fra når de udvider og som
pågår ved højesteret hvor der har været et politisk ønske om at
de facto være en indirekte sænkelse af selskabsskatten
vi følger den globale skattekonkurrence som erhvervsministeren var inde på
vi får selskabsskatten sat ned de kommende år
er oplægget til det er udviklingen i storbritannien
lægger et pres på danmark og vi kan se at også andre lande planlægger at sænke
og det er jo udtryk for at vi skal følge den der globale skattekonkurrence hvis man skal sænke
indirekte eller direkte skal man finde et flertal i folketinget
svært at se at man kunne gøre det ad fordøren men hvis der kommer en global skattekonkurrence kan den holdning jo ændre sig al den stund at spørgerens parti for eksempel selv var med til at sænke selskabsskatten
en global skattekonkurrence der sker nogle ting i storbritannien hvis storbritannien sænker deres selskabsskat hvis usa
den amerikanske selskabsskat så kan vi blive tvunget til at se på vilkårene for selskabsskatten
gør vi det når der kommer en finanslov eller en to
det ved man jo ikke i øjeblikket går tingene stærkt og derfor er min anbefaling
der sker rundtomkring i verden og følge den globale skattekonkurrence og så skal vi håndtere og agere ansvarligt efter det derfor kan vi komme
vi bliver nødt til at se på selskabsskatten direkte eller indirekte
jeg er meget tilfreds med at det i efteråret lykkedes os
at sikre finansieringen til en historisk stor investeringsplan for
det danske skattevæsen som har været nødlidende igennem en årrække også under den den tidligere regering
sikre at skattevæsenet har et ordentligt grundlag for at opkræve og kontrollere skattebetaling
gæld og vi investerer derudover i et nyt inddrivelsessystem og et nyt toldsystem som vi skal have som følge af ændringer af eu regler for opkrævning af told men som jeg har sagt offentligt
i folketingssalen til herre jesper petersen tager jeg gerne en konstruktiv dialog med socialdemokratiet om hvordan vi skaber endnu bedre rammer for fremtidens skattevæsen
den korrekte skattebetaling så jeg udelukker ikke at der er behov for
ud over den kæmpestore check vi har besluttet at tilføre skattevæsenet til
noget yderligere den diskussion går jeg gerne ind i men men det er en diskussion som jeg tror vi skal tage
det er en historisk stor saltvandsindsprøjtning og når vi ikke kunne gå videre i efteråret
milliardindsprøjtning skal finansieres vi skulle finde pengene og det var ikke muligt at finde flere penge
tage de drøftelser der måtte være om yderligere ønsker med socialdemokratiet
regeringsmagten og nogle af de socialdemokratiske skatteministre
at man havde besluttet sig for at tilføre ekstra syv
til at ansætte tusind ekstra folk i skattevæsenet det havde gjort min opgave som skatteminister i den her regering
som den desværre er på nuværende tidspunkt men lad os lægge det til side og fokusere på
vi får genskabt tilliden til vores skattevæsen og der diskuterer jeg gerne om
sige noget om men jeg kan sige
de yderligere ansatte og ressourcer som man vil bruge
det er ikke sådan at man bare politisk kan beslutte sig for at bruge pengene og ansætte medarbejderne og så fungerer tingene
siger jeg bare i al stilfærdighed lad os få gennemført den her investeringsplan lad os tage en god og konstruktiv
muligt og den diskussion går jeg konstruktivt ind i med det kongelige danske socialdemokrati
i den ideelle situation burde betale og det de rent faktisk betaler
og derfor er et skattegab som udgangspunkt også et tegn på at der er et
at der eksisterer en oplevelse af at man som virksomhed kan blive opdaget i skattesnyd da det fremmer lysten til at overholde reglerne jeg må dog samtidig sige at det er vigtigt at vi finder balancen mellem på den ene side ønsket om kontrol og
for virksomhederne og derfor har vi i danmark valgt at basere vores skattesystem på
det synes jeg grundlæggende er fornuftigt tilliden ud over det meget dansk bidrager nemlig til at særlig
i forhold til afregning af deres moms
det gør man ikke på at lave papirarbejde
den skat de skal samtidig
er det et godt grundlag for for retssikkerheden men vi skal
tiden se på om balancen er rigtig og i den forbindelse vil jeg gerne bemærke at danmark i de internationale undersøgelser om momsgabet altså ligger i den bedre halvdel
selv i et fuldstændig gennemkontrolleret samfund vil der altid være nogle som ikke har forstået reglerne eller bevidst forsøger
tusind mennesker ansat til at udføre kontrol i skattevæsenet og et samfund hvor vi har regler og bureaukrati som gør det umuligt eller meget meget svært og dyrt at drive virksomhed og
i vores samfund så det ønsker jeg ikke men selvfølgelig er det da et problem og jeg arbejder også for
et bedre skattevæsen end det vi har i dag det er fordi vi gerne
at blive enige om at bruge syv milliard kroner og ansætte to tusind ekstra medarbejdere det er
spørger ind til nemlig at mindske skattegabet
kan man gøre ved den investeringsplan vi har lagt frem det kan man gøre ved
det tager jeg gerne en politisk diskussion
begår beklagelige fejl ikke med vilje men ved et uheld fordi vi politikere socialdemokratiet mit parti venstre og en række andre partier i folketinget har skabt nogle meget meget komplicerede skatteregler som vi efter min opfattelse har en forpligtelse til en gang imellem at
men hvis vi også skaber et system hvor vi for
at fjerne skattegabet også går efter dem der kommer til at lave en fejl ved et uheld fordi vi har komplicerede regler så ender vi med at få et kontrolregime som samfundsøkonomisk
vismændene har lavet en udmærket rapport om det eller en casestudy på det for
lillebitte smule vi skal gå efter svindlerne
dem der begår en fejl ved et uheld og når det er små beløb skal
mellem den faktiske saldo hvor skatteindtægterne kommer ind og den strukturelle saldo
som indgår i den investeringsplan som vi aftalte
andet socialdemokratiet så er der diskussionen om om vi skal gøre noget mere og og den diskussion går jeg konstruktivt ind i den går regeringen konstruktivt ind i men vi skal finde en finansiering af
tjene sig selv ind eller tjene otte og tyve million
ansætte tusind eller to tusind eller titusind
propper den ned i økonomiske regnemodeller eller man
et skattevæsen vi kan stole på titlen
at alternativet i øvrigt ligesom de tre partier der udgør regeringen ønsker at arbejde for at få en stærkere iværksætterkultur i danmark
investorfradrag som gør det lettere for iværksættere at skaffe den
i den forbindelse at personer der investerer i små unoterede virksomheder under visse betingelser får mulighed for at fradrage halvtreds procent af deres investering op til en beløbsgrænse på sekshundrede og
tænkt som et ligningsmæssigt fradrag og skattebesparelsen altså det man måtte spare i skat
iværksættere i særlig grad for vækstvirksomheder er hjerteblod for
og i øvrigt også for mig personligt vi har brug for et
dynamisk og innovativt erhvervsliv og det er rygraden i vores økonomi og forudsætningen for velstand og fælles velfærd
de arbejdspladser der bliver skabt og den skatteindtægt der følger af de arbejdspladser både i selskabsskattebetaling og
skal iværksættervirksomhederne kunne skifte gear og vokse sig store
men vi har problemer med at få dem til at vokse ud over iværksætterniveauet og blive rigtig store
har vi en fælles udfordring det kræver blandt andet kapital og derfor indgik det her investorfradrag som alternativet nu foreslår også i den tidligere venstreregerings vækstplan fra august
nu er der heldigvis ikke nogen copyright på politik og derfor har vi ingen problemer med at alternativet rejser forslaget her i dag og minder den nye bredere regering om det udmærkede forslag
som den smalle venstreregering havde sidste år i
nogle tanker vi deler med de to andre partier der er i regering nemlig liberal alliance og de konservative derfor har vi også i regeringsgrundlaget varslet vækstinitiativer der blandt andet skal lette skatten for iværksættere
og give små og nystartede virksomheder bedre adgang til risikovillig kapital
så flere måder at gøre på en mulighed er at indføre et investorfradrag som man blandt
mikrofinansiering som den teknologiske udvikling har åbnet
for nogle af vækstinitiativerne vil være målrettet iværksættere mens andre mere generelt skal sikre at det bliver ikke blot billigere men også nemmere at drive
sigte på at øge virksomhedernes investeringer
jeg vil i den forbindelse også gerne nævne at regeringen har nedsat et iværksætterpanel
rigtige iværksættere og panelet skal løbende komme med forslag til hvordan vi gør det lettere og mere attraktivt
iværksættere selv som jeg har været inde på og den her inddragelse af
flugter ganske fint med min hovedprioritet som skatteminister nemlig at sikre at udformningen af rammevilkår og regler sker i dialog med dem der nu engang bliver berørt af
den virkelighedsopfattelse vi har af